Провадження № 2/641/3388/2026 | Справа № 644/3981/26

РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ 
07 вересня 2026 року м. Харків 
Слобідський районний суд м. Харкова у складі:
головуючого судді Ященко С.О.,
за участю секретаря судового засідання Чабанової А.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові за правилами загального позовного провадження цивільну справу № 644/3981/26
позивач: ОСОБА_1 
відповідачі: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 
про визнання батьківства,

ВСТАНОВИВ:
ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_4 , ОСОБА_3 , в якому просить визнати його батьком дитини ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , народженого від матері ОСОБА_6 , та внести зміни до актового запису № 2136 про народження ОСОБА_5 , виключивши запис про ОСОБА_7 як батька дитини, в графі "батько" зазначити батьком " ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , громадянин України", в графі "по батькові" змінити " ОСОБА_8 " на " ОСОБА_9 ", в графі "прізвище" змінити " ОСОБА_10 " на " ОСОБА_11 ".
В обґрунтування своїх вимог позивач посилається на те, що позивач познайомився з ОСОБА_3 , яка перебувала у зареєстрованому шлюбі з ОСОБА_12 , однак шлюб існував лише формально.Через деякий час спілкування ОСОБА_3 та позивача переросло у більш серйозні стосунки. ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_3 народила сина ОСОБА_13 . Оскільки на момент народження дитини ОСОБА_3 перебувала у зареєстрованому шлюбі, то батьком дитини записали офіційного чоловіка ОСОБА_3 - ОСОБА_7 , а не біологічного батька дитини ОСОБА_1 . ОСОБА_3 та ОСОБА_4 не проживають як чоловік та жінка. ОСОБА_4 після реєстрації шлюбу з ОСОБА_3 у 2018 році поїхав до родичів у Сирію та до України не повернувся. З метою підтвердження свого батьківства щодо ОСОБА_13 позивач звернувся до лабораторії для проведення ДНК-тесту, згідно з результатом між ОСОБА_1 та дитиною ОСОБА_5 ймовірність батьківства склала 99,99999829%. В подальшому позивач та ОСОБА_3 зареєстрували шлюб та в них народилась друга дитина ОСОБА_14 , ІНФОРМАЦІЯ_4 . Відсутність запису про позивача як батька дитини ОСОБА_13 позбавляє його права в повному обсязі виконувати свої батьківські обов`язки, з огляду на що він звернувся до суду з цим позовом.
21.07.2026 року представником ОСОБА_4 адвокатом Непокупним М.А. через "Електронний суд" подано заяву, в які він зазначає, що не заперечує проти позовних вимог.
07.09.2026 року ОСОБА_3 до суду подано заяву, в якій вона просить визнати ОСОБА_1 батьком дитини ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та внести зміни до актового запису № 2136 про народження ОСОБА_5 , в графі "батько" зазначити батьком " ОСОБА_1 ", в графі "по батькові" змінити " ОСОБА_8 " на " ОСОБА_9 ", в графі "прізвище" змінити " ОСОБА_10 " на " ОСОБА_11 ".
Ухвалою Індустріального районного суду м. Харкова від 27.04.2026 року цивільну справу направлено до Слобідського районного суду м. Харкова за підсудністю.
Ухвалою Слобідського районного суду м. Харкова від 21.05.2026 року позовну заяву залишено без руху.
Ухвалою Слобідського районного суду м. Харкова від 27.05.2026 року відкрито провадження по справі в порядку загального позовного провадження.
Ухвалою Слобідського районного суду м. Харкова від 29.06.2026 року задоволено клопотання представника позивача про витребування доказів.
Ухвалою Слобідського районного суду м. Харкова від 11.08.2026 року закрито підготовче провадження у справі та справу призначено до судового розгляду по суті.
Позивач в судове засідання не з`явився. Представник позивача ОСОБА_15 подала до суду заяву про розгляд справи без участі позивача та його представника, позовні вимоги підтримала в повному обсязі.
Відповідач ОСОБА_3 в судове засідання не з`явилась, надала до суду заяву про розгляд справи без її участі, в якій також зазначила, що не заперечує проти задоволення позовних вимог.
Відповідач ОСОБА_4 в судове засідання не з`явився. Від представника відповідача ОСОБА_16 надійшла заява про розгляд справи без їх участі, в якій він також зазначив, що він не заперечує проти задоволення позовних вимог.
Розглянувши матеріали справи, дослідивши надані докази в їх сукупності, суд встановив наступні фактичні обставини та відповідні правовідносини.
ОСОБА_3 та ОСОБА_2 19.04.2016 року зареєстрували шлюб, що підтверджується витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про шлюб № 00057538953 від 04.04.2026 року.
З копії свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 від 05.11.2024 встановлено, що ОСОБА_2 та ОСОБА_3 є батьками ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
З копії заочного рішення Слобідського районного суду м. Харкова від 06.10.2025 року встановлено, що шлюб між ОСОБА_17 та ОСОБА_2 розірвано.
З копії свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_2 від 19.12.2025 року встановлено, що ОСОБА_1 та ОСОБА_3 19.12.2025 року зареєстрували шлюб.
З копії свідоцтва про народження серії НОМЕР_3 від 31.03.2026 встановлено, що ОСОБА_1 та ОСОБА_3 є батьками ОСОБА_14 , ІНФОРМАЦІЯ_4 .
З копії висновку про біологічне батьківство № MGU2534, складеного ТОВ "Генкод Діагностик" від 10.09.2025 року встановлено, що ймовірність батьківства між дитиною ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та передбачуваним батьком ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , складає 99,99999829%.
Таким чином, між сторонами склались сімейні правовідносини щодо визнання батьківства, які регулюються нормами Сімейного кодексу України.
Права та обов`язки матері, батька і дитини ґрунтуються на походженні дитини від них, засвідченому органом державної реєстрації актів цивільного стану в порядку, встановленому статтями 122 та 125 цього Кодексу (стаття 121 Сімейного кодексу України).
Відповідно до приписів ст. 123 Сімейного кодексу України дитина, яка зачата і (або) народжена у шлюбі, походить від подружжя.
Походження дитини від подружжя визначається на підставі Свідоцтва про шлюб та документа закладу охорони здоров`я про народження дружиною дитини.
Дитина, яка народжена до спливу десяти місяців після припинення шлюбу або визнання його недійсним, походить від подружжя.
Подружжя, а також жінка та чоловік, шлюб між якими припинено, у разі народження дитини до спливу десяти місяців після припинення їх шлюбу, мають право подати до органу державної реєстрації актів цивільного стану спільну заяву про невизнання чоловіка (колишнього чоловіка) батьком дитини. Така вимога може бути задоволена лише у разі подання іншою особою та матір`ю дитини заяви про визнання батьківства.
У відповідності до ст. 125 Сімейного кодексу України якщо мати та батько дитини не перебувають у шлюбі між собою, походження дитини від матері визначається на підставі документа закладу охорони здоров`я про народження нею дитини. Якщо мати та батько дитини не перебувають у шлюбі між собою, походження дитини від батька визначається: 1) за заявою матері та батька дитини; 3) за рішенням суду.
Так, згідно ст. 128 Сімейного кодексу України за відсутності заяви, право на подання якої встановлено статтею 126 цього Кодексу, батьківство щодо дитини може бути визнане за рішенням суду.
Підставою для визнання батьківства є будь-які відомості, що засвідчують походження дитини від певної особи, зібрані відповідно до Цивільного процесуального кодексу України.
Позов про визнання батьківства може бути пред`явлений матір`ю, опікуном, піклувальником дитини, особою, яка утримує та виховує дитину, а також самою дитиною, яка досягла повноліття.
Позов про визнання батьківства може бути пред`явлений особою, яка вважає себе батьком дитини.
Частиною 1 статті 129 СК України визначено, що особа, яка вважає себе батьком дитини, народженої жінкою, яка в момент зачаття або народження дитини перебувала у шлюбі з іншим чоловіком, має право пред`явити до її чоловіка, якщо він записаний батьком дитини, позов про визнання свого батьківства.
Статтею 145 СК України визначено, що прізвище дитини визначається за прізвищем батьків. Якщо мати, батько мають різні прізвища, прізвище дитини визначається за їхньою згодою. Батьки, які мають різні прізвища, можуть присвоїти дитині подвійне прізвище, утворене шляхом з`єднання їхніх прізвищ. Спір між батьками щодо прізвища дитини може вирішуватися органом опіки та піклування або судом.
Згідно з приписами ч. 5 ст. 148 СК України у разі заперечення одним із батьків щодо зміни прізвища дитини спір між ними щодо такої зміни може вирішуватися органом опіки та піклування або судом. При вирішенні спору беруться до уваги виконання батьками своїх обов`язків щодо дитини, а також інші обставини, які засвідчують відповідність зміни прізвища інтересам дитини.
Відповідно до ст. 147 СК України по батькові дитини визначається за іменем батька. По батькові дитини, народженої жінкою, яка не перебуває у шлюбі, за умови, що батьківство щодо дитини не визнано, визначається за іменем особи, яку мати дитини назвала її батьком.
Згідно зі ст. 124 СК України на підставі заяв осіб, зазначених у статті 126 цього Кодексу, або рішення суду орган державної реєстрації актів цивільного стану вносить відповідні зміни до актового запису про народження, складеного органами державної реєстрації актів цивільного стану України, та видає нове Свідоцтво про народження.
Приписами ст. 76 ЦПК України визначено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.
Частинами 1, 2 ст. 77 ЦПК України визначено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування . Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.
Згідно з ч. 2 ст. 78 ЦПК України обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.
Приписами ст. 81 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом.
Дослідивши надані сторонами докази, суд зазначає, що ОСОБА_5 народжений в період перебування ОСОБА_6 та ОСОБА_2 у зареєстрованому шлюбі, а тому у свідоцтві про народження ОСОБА_13 батьком дитини записано саме ОСОБА_7 .
Суд зазначає, що позивачем належними та допустимими доказами, в тому числі висновком про біологічне батьківство № MGU2534, складеним ТОВ "Генкод Діагностик", доведено, що ОСОБА_1 є біологічним батьком ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а тому позовні вимоги про визнання його батьком дитини підлягають задоволенню.
В зв`язку з доведенням батьківства позивача відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підлягають внесенню зміни до актового запису № 2136 від 05.11.2024 року про народження ОСОБА_5 , складеного Відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Вінниці Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), в частині відомостей про батька дитини.
Враховуючи, що відповідно до ст. 147 СК України по батькові дитини визначається за іменем батька, а батьком дитини визнано ОСОБА_1 , підлягають задоволенню також позовні вимоги про внесення змін до актового запису № 2136 від 05.11.2024 року про народження ОСОБА_5 , складеного Відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Вінниці Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), в частині зазначення по батькові дитини.
Відносно позовних вимог про зміну прізвища дитини, суд зазначає, що батьки ОСОБА_13 мають різні прізвища, матір дитини ОСОБА_3 у заяві від 07.09.2026 року просить змінити прізвище дитини з " ОСОБА_10 " на " ОСОБА_11 ". Таким чином, батьки дитини досягли згоди щодо прізвища дитини, а тому позовні вимоги в цій частині підлягають задоволенню.
В п. 23 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Проніна проти України» наголошується, що п.1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, а в п.58 рішення Європейського суд у справі «Серявін та інші проти України» зазначається про те, що призначення обґрунтованого рішення полягає в тому, щоб продемонструвати сторонам, що вони були почуті… Лише за умови винесення обґрунтованого рішення може забезпечуватися публічний контроль здійснення правосуддя (див. рішення у справі «Гірвісаарі проти Фінляндії»).
З огляду на викладене, оцінивши надані сторонами докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів, а також належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, перевіривши всі доводи і заперечення сторін, суд дійшов висновку про те, що позовні вимоги підлягають задоволенню в повному обсязі.
Питання про розподіл судових витрат суд вирішує відповідно до ст. 141 ЦПК України.
Керуючись ст. ст. 207, 208, 211, 213, 217, 218, 223-224, 229, 230, 233 СК України, ст. ст. 4, 10 - 13, 76 - 81, 263 - 265, 268 ЦПК України,
ВИРІШИВ:
Позовну заяву  ОСОБА_1 до ОСОБА_18 , ОСОБА_6 про визнання батьківства задовольнити в повному обсязі.
Визнати ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , батьком ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Внести зміни до актового запису № 2136 від 05.11.2024 року про народження ОСОБА_5 , складеного Відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Вінниці Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), а саме: виключити відомості про ОСОБА_2 як батька дитини, вказавши батьком дитини ОСОБА_1 ; змінити прізвище дитини " ОСОБА_10 " на " ОСОБА_11 "; змінити по батькові дитини " ОСОБА_8 " на " ОСОБА_9 ".
Стягнути в рівних частках з  ОСОБА_18 , ОСОБА_6  на користь ОСОБА_1 витрати зі сплати судового збору у сумі 1064 (тисяча шістдесят чотири) грн. 96 коп.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було проголошено скорочене (вступну та резолютивну частини) судове рішення або якщо розгляд справи (вирішення питання) здійснювався без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
З інформацією щодо тексту судового рішення учасники справи можуть ознайомитися за веб-адресою Єдиного державного реєстру судових рішень: http://www.reyestr.court.gov.ua.
Позивач: ОСОБА_1 (адреса місця проживання: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_4 )
Відповідач: ОСОБА_2 (остання відома адреса місця проживання: АДРЕСА_2 , РНОКПП невідомо).
Відповідач: ОСОБА_3 (адреса місця проживання: АДРЕСА_3 , РНОКПП НОМЕР_5 ).
Повне судове рішення складено 07.09.2026 року.

Суддя | | С. О.  Ященко