Справа № 727/8249/26 
Провадження № 2/727/2798/26

РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
08 липня 2026 року Шевченківський районний суд м. Чернівці в складі:
головуючого судді     Гавалешка П.С.
при секретарі      Бринзилі Б.В.
розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Чернівецької міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,
УСТАНОВИВ:
Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом до Чернівецької міської ради про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини.
Свої вимоги мотивує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла позивача тітка - ОСОБА_2 , що засвідчується свідоцтвом про смерть, виданим виконавчим Чернівецьким міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції в Чернівецькій області від 7 листопада 2017 року.
Відповідно до Довідки за формою №16, копія якої завірена Департаментом соціальної політики від 7 квітня 2026 року, померла проживала до смерті за адресою: АДРЕСА_1 .
Факт родинних відносин позивача з тіткою підтверджується наступними документами: 1) свідоцтвом про народження ОСОБА_1 , виданим 27 листопада 1980 року Серія НОМЕР_1 ; 2) свідоцтвом про народження матері ОСОБА_1 – ОСОБА_3 Серія НОМЕР_2 від 26 листопада 1968 року; 3) свідоцтвом про шлюб матері ОСОБА_1 - ОСОБА_3 .
Внаслідок укладення шлюбу матір позивача взяла прізвище « ОСОБА_4 ».
Після смерті тітки відкрилася спадщина. Зокрема померла мала право власності на земельну ділянку площею 0,0525 га, кадастровий номер 7310136300:21:003:0035 за адресою: АДРЕСА_2 . Даний факт підтверджується Державним актом на право власності на земельну ділянку від 18 листопада 2004 року.
Після смерті тітки ОСОБА_2 позивач не звертався до нотаріуса щодо отримання її спадщини, оскільки був дуже хворий та перебував на тривалому стаціонарному лікуванні.
Коли позивач дізнався від родичів, що ніхто спадщину тітки не прийняв, то звернувся до приватного нотаріуса Чернівецького міського нотаріального округу Савчук В.Г із заявою про видачу йому свідоцтва про право власності на спадщину за законом за правом представлення замість своєї матері, яка померла раніше її сестри.
Однак, 28 квітня 2026 року приватним нотаріусом Чернівецького міського нотаріального округу Чернівецької області Савчук В.Г. було винесено постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, оскільки позивачем пропущено шестимісячний строк для прийняття спадщини, а, отже, вважається таким, що не прийняв спадщину.
На підставі вищевикладеного просить суд визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (РНОКПП: НОМЕР_3 ) додатковий строк тривалістю два місяці з дня набрання рішенням законної сили, для подання заяви про прийняття спадщини за законом, яка відкрилася після смерті ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Ухвалою судді Шевченківського районного суду м. Чернівці від 12 червня 2026 року відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання.
Від представника відповідача надійшов до суду відзив, в якому зазначено, що ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_4 , тобто шестимісячний строк для прийняття спадщини після померлої сплинув 06.05.2018.
Заяву про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 позивач подав тільки у квітні 2026 року. Однак, позивач в позовній заяві, окрім того, що оформленню спадщини покійної перешкоджало його перебування на тривалому стаціонарному лікуванні, при цьому на надавши жодних підтверджуючих документів, не вказав інших причини пропуску строку для прийняття спадщини, які суттєво вплинули на своєчасне звернення до нотаріальної контори з відповідною заявою.
Таким чином, позивачем не надано доказів, які свідчать про наявність для нього перешкод для подачі заяви про прийняття спадщини.
Просять суд відмовити ОСОБА_1 у задоволенні позовних вимог за необгрутованістю.
Ухвалою судді Шевченківського районного суду м. Чернівці від 26 червня 2026 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду.
Позивач в судове засідання не з`явився, належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи, однак його представник надав суду заяву про розгляд справи в їх відсутності, позовні вимоги підтримують та просять суд їх задовольнити.
Представник відповідача в судове засідання не з`явилася, належним чином повідомлена про дату, час та місце розгляду справи, надала суду заяву, в якій просила суд розглянути справу в її відсутності та відмовити в задоволенні позовних вимог.
Частиною 3 статті 211 ЦПК України передбачено, що учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних в суду матеріалів.
Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Враховуючи подані до суду заяви, дослідивши матеріали справи, з`ясувавши дійсні обставини справи, права та обов`язки сторін та перевіривши їх доказами, суд приходить до висновку, що позов слід задовольнити з наступних підстав.
Судом встановлено, що факт родинних відносин позивача з тіткою ОСОБА_2 підтверджується наступними документами: 1) свідоцтвом про народження ОСОБА_1 , виданим 27 листопада 1980 року Серія НОМЕР_1 ; 2) свідоцтвом про народження матері ОСОБА_1 – ОСОБА_3 Серія НОМЕР_2 від 26 листопада 1968 року; 3) витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про шлюб № 00055576138; 4) витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про народження № 00055576221; 5) витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про шлюб № 00055576272.
З копії спадкової справи №94/2025 щодо спадщини померлої ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_2 , судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла позивача тітка - ОСОБА_2 , що засвідчується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_4 від 07.11.2017.
Відповідно до Довідки за формою №16, копія якої завірена Департаментом соціальної політики від 7 квітня 2026 року, померла проживала до смерті за адресою: АДРЕСА_1 .
Після смерті ОСОБА_2 відкрилася спадщина. Зокрема померла мала право власності на земельну ділянку площею 0,0525 га, кадастровий номер 7310136300:21:003:0035 за адресою: АДРЕСА_2 . Даний факт підтверджується Державним актом на право власності на земельну ділянку від 18 листопада 2004 року.
Після смерті тітки ОСОБА_2 позивач не звертався до нотаріуса щодо отримання її спадщини, оскільки був хворий та перебував на тривалому стаціонарному лікуванні, що підтверджується наступними медичними документами: виписка-епікриз із медичної картки стаціонарного хворого №3337(25), ехокардіографічне дослідження, протокол операції № 1080/12762, виписка із медичної карти стаціонарного хворого №СК-130426/2307, виписка-епікриз із медичної картки стаціонарного хворого №7052(25) та ін.
28 квітня 2026 року приватним нотаріусом Чернівецького міського нотаріального округу Чернівецької області Савчук В.Г. було винесено постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, оскільки позивачем пропущено шестимісячний строк для прийняття спадщини, а, отже, вважається таким, що не прийняв спадщину.
Вирішуючи вказаний позов, на основі поданих доказів, суд керується наступними правовими нормами.
Відповідно до ст.16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.
Згідно вимог ст.263 ЦПК України, судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.
Так, у відповідності до вимог ст.12, 13 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог чи заперечень. Суд розглядає справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до вимог цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.
Відповідно до ст.1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою (ч.1 ст.1220 ЦК України).
Спадкування здійснюється за заповітом або за законом (ст.1217 ЦК України).
Згідно ст.1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.
Спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її, що передбачено ч.1 ст.1268 ЦК України.
Спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово (згідно ст.1258 ЦК України). 
У відповідності до ч.1 ст.1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.
При цьому, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (стаття 1270 ЦК України).
Відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
Крім того, відповідно до п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» №7 від 30.05.2008 особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, не може перевищувати шестимісячного строку, встановленого статтею 1270 ЦК України для прийняття спадщини.
У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 17 червня 2021 року в справі № 484/1626/20 (провадження № 61-18752св20) зроблено висновок, що: «поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Вирішуючи питання поважності причин пропуску шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи».
Верховний Суд у постанові від 23 листопада 2020 року у справі №315/714/19 вказав, що якщо в період з дати смерті спадкодавця до закінчення шестимісячного строку у спадкоємця була тяжка хвороба, яка унеможливила його звернення до нотаріуса, суд вправі на підставі статті 1272 ЦК України встановити позивачу додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті спадкодавця і такі висновки суду обґрунтовані, оскільки вони базуються на правильному застосуванні норм статей 1270, 1272 ЦК України.
В ході судового розгляду встановлено, що позивач пропустив строк для прийняття спадщини після смерті тітки ОСОБА_2 , оскільки тривалий час хворів та перебував на лікуванні, що підтверджується наступними медичними документами: виписка-епікриз із медичної картки стаціонарного хворого №3337(25), ехокардіографічне дослідження, протокол операції №1080/12762, виписка із медичної карти стаціонарного хворого №СК-130426/2307, виписка-епікриз із медичної картки стаціонарного хворого №7052(25) та ін.
Також встановлено, що позивач заяву про відмову від прийняття спадщини після смерті спадкодавця не подавав, від права на спадкування не усунутий і бажає прийняти спадщину, що підтверджується заведеною приватним нотаріусом Чернівецького міського нотаріального округу Савчук В.Г., за його заявою спадковою справою №94/2025 року.
За вказаних обставин, суд приходить до висновку про обґрунтованість вимог позову та необхідність його задоволення.
На підставі ст.1216-1218, 1220, 1233, 1268-1270, 1272 ЦК України, керуючись ст.12, 13, 49, 76-83, 206, 211, 247, 263 - 265, 268, 273 ЦПК України, суд
УХВАЛИВ:
Позов ОСОБА_1 до Чернівецької міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини задовольнити.
Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (РНОКПП: НОМЕР_3 ) додатковий строк тривалістю два місяці з дня набрання рішенням законної сили, для подання заяви про прийняття спадщини за законом, яка відкрилася після смерті ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Апеляційна скарга може бути подана протягом 30 днів з дня проголошення рішення безпосередньо до Чернівецького апеляційного суду.
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Суддя П.С. Гавалешко