ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 33/803/1660/26 Справа № 203/7639/25 	  	Суддя у 1-й інстанції - Черваньова Ю. М. Суддя у 2-й інстанції - Піскун  О. П.	

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
15 липня 2026 року м. Дніпро
Суддя Дніпровського апеляційного суду Піскун О. П., розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу представника Південно-Східної митниці Державної митної служби України Фещенко Ірини Сергіївни на постанову Центрального районного суду міста Дніпра від 20 квітня 2026 року стосовно 
ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Москва Російської Федерації, громадянки України, зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 ,
у справі про адміністративне правопорушення, передбачене статтею 485 Митного кодексу України (далі — МКУ),

за участю:
захисника      Афоніна О. В.
представниці митниці     Фещенко І. С.
ВСТАНОВИВ:
Зміст оскарженого судового рішення. 
Постановою Центрального районного суду міста Дніпра від 20 квітня 2026 року провадження у справі про порушення митних правил відносно ОСОБА_1 за ст. 485 Митного кодексу України (далі — МК) закрито за відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.
Відповідно до протоколу про порушення митних правил №0098/UA11000/25 від 29.07.2025 — 12.07.2022 на підставі договору про надання митно-брокерських послуг від 01.04.2021 № 01/04, відповідно до якого відповідальність за справжність та достовірність документів та інформації, необхідної для митного контролю і митного оформлення, несе ТОВ «АВ метал груп» в особі директора ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до митного поста «Ліски» Дніпровської митниці було подано електронну митну декларацію типу «ІМ40ЕА», зареєстровану за № UA110110/2022/004009 та задекларовано товар «болти та болти шестигранні з чорних металів в асортименті. Країна виробництва Малайзія. Виробник «MEDA ZZ ENTERPRISE» загальною вагою нетто 25061,90 кг та вартістю 27931,82 доларів США. Вказаний товар 24.07.2022 в зоні діяльності Чернівецької митниці було ввезено на адресу ТОВ «АВ метал груп» відповідно до контракту від 12.11.2020 № MZE-12/11, укладеного між ТОВ «АВ метал груп» та компанією MEDA ZZ ENTERPRISE, на підставі накладної УМВС від 11.07.2022 №3154002096, інвойсу від 08.02.2022 № AV-21012/19/21/23М у контейнері № MEDU1175120 залізничним транспортом.
25.07.2022 за електронною митною декларацією типу «ІМ40ЕА» №UA110110/2022/004009 було оформлено товар за кодами згідно УКТЗЕД 7318158890 та 7318158290 і випущено у вільний обіг на митній території України без сплати спеціальних видів мита у зв`язку з наданням сертифікату про походження товару від 25.05.2022 № MCCM 4392 з країною походження Малайзія.
Державна митна служба України листом від 17.07.2025 № 15/15-03-01/7/4188 інформувала Дніпровську митницю про отримання листа від Малайської торгової палати Малайзії від 16.07.2025 № DM/HHL.CO/1192/2025, яким повідомлено про підробку сертифікату про походження товару від 25.05.2022 № MCCM 4392.
Зазначений у митній декларації товар підпадає під дію антидемпінгових заходів щодо імпорту в Україну, встановлених рішенням Міжвідомчої Комісії з міжнародної торгівлі від 26.09.2020 № АД-465/2020/4411-03 «Про застосування остаточних антидемпінгових заходів щодо імпорту в Україну сталевих кріплень походженням з Китайської Народної Республіки», згідно з яким вирішено застосувати остаточні антидемпінгові заходи щодо імпорту в Україну товару походженням з Китайської Народної Республіки. Остаточні антидемпінгові заходи застосовуються щодо імпорту в Україну товару, що є об`єктом застосування остаточних антидемпінгових заходів, без сертифіката про походження або інших документів про походження товару, визначених міжнародними угодами про вільну торгівлю, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, та у разі неможливості визначення його походження.
Враховуючи викладене, за відсутності належним чином оформленого сертифікату про походження, випуск у вільний обіг товару: «болти та болти шестигранні в асортименті», заявленого до митного контролю та оформлення за митною декларацією від 12.07.2022 року №UA110110/2022/004009 мав бути здійснений зі сплатою остаточного антидемпінгового мита за ставкою 67,4% від митної вартості, що складає 894761,98 гривень.
Таким чином, ОСОБА_1 вчинила дії, спрямовані на зменшення розміру митних платежів, шляхом надання під час митного оформлення товару: «болти з шестигранною головкою в асортименті» загальною вагою нетто 25061,90 кг та вартістю 27931,82 доларів США за митною декларацією від 12.07.2022 року № UA110110/2022/004009, сертифікат про походження товару від 25.05.2022 № MCCM 4392, який містить неправдиві відомості, з метою незастосування антидемпінгового мита, що призвело до зменшення сплати митних платежів на суму 894761,98 гривень.
В обґрунтування судового рішення суд першої інстанції прийшов до висновку, що ОСОБА_1 не мала підстав для сумнівів у достовірності як cертифікату про походження товару від 25.05.2022 № MCCM 4392, що надісланий компанією MEDA ZZ ENTERPRISE, так і заявленої постачальником – країни походження товарів. Наявність сталих комерційних зв`язків з малайзійськими компаніями та неодноразове отримання належним чином оформлених товаросупровідних документів, в тому числі сертифікату походження товарів, свідчать про те, що ОСОБА_1 як керівник ТОВ «АВ метал груп», подаючи до митного оформлення сертифікат про походження товару від 25.05.2022 № MCCM 4392, отриманий від компанії MEDA ZZ ENTERPRISE, не усвідомлювала та не могла усвідомлювати те, що зазначений сертифікат міг не бути виданим Малайською торговою палатою Малайзії, що, в свою чергу вказує на відсутність прямого умислу та спеціальної протиправної мети - неправомірне звільнення від сплати митних платежів чи зменшення їх розміру.
Крім того, суд звернув увагу на те, що cертифікат видається компетентним органом країни походження або країни-експортера, а оператор ринку (експортер) зазначає (декларує) інформацію про вантаж з продуктами, який підлягає ввезенню (пересиланню) на митну територію України через призначений прикордонний інспекційний пост, у тому числі про вид, країну і потужність походження, місце призначення вантажу. Таким чином, за достовірність відомостей у такому сертифікаті відповідає компанія-відправник товару. Оскільки всі дії та заходи щодо отримання сертифікатів походження вчиняє компанія-відправник, немає підстав стверджувати про порушення керівником компанії-отримувача митних правил.

При цьому судом не взято до уваги ухвалу слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 09.12.2024, надана представником митниці на підтвердження того, що ОСОБА_3 не є виробником чорних металів, оскільки вказане не може безумовно свідчити про неможливість малайзійського походження товару. Крім того слідчий суддя на стадії досудового розслідування не встановлює наявність фактів, а лише оцінює достатність доказів для застосування заходів забезпечення, що базується на обставинах, наведених у клопотанні. Так, митним органом не надано достатніх доказів, які б беззаперечно вказували на те, що ОСОБА_1 вчинила дії, спрямовані на зменшення розміру митних платежів, шляхом надання під час митного оформлення товарів сертифікату про походження товарів, який є підробленим та на підставі якого не застосовувалось антидемпінгове мито, що призвело до зменшення сплати митних платежів.
Короткий зміст вимог апеляційної скарги і узагальненні доводи особи, яка її подала.
В апеляційній скарзі представниця митниці просить скасувати постанову суду першої інстанції та прийняти нову, якою визнати ОСОБА_1 винною у вчиненні адміністративного правопорушення за ст. 485 МК та накласти на неї адміністративне стягнення відповідно до санкції статті.
В обґрунтування вимог апеляційної скарги представник не погоджується з висновком суду першої інстанції щодо відсутності в матеріалах справи доказів на підтвердження умислу декларанта на зменшення розміру митних платежів та те що країна походження підтверджується іншими даними внесеними до митної декларації.
Щодо документів, які підтверджують країну походження представниця вказує, що відповідно до Повідомлення міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі від 26.09.2020 N? АД-465/2020/4411-03 «Про застосування остаточних антидемпінгових заходів щодо імпорту в Україну сталевих кріплень походженням з Китайської Народної Республіки» імпорт на митну територію України товару, що є об?єктом застосування остаточних антидемпінгових заходів, без сертифіката про походження або інших документів про походження товару, визначених міжнародними угодами про вільну торгівлю, згода на обов?язковість яких надана Верховною Радою України. та у разі неможливості визначення його походження, здійснюється зі сплатою остаточного антидемпінгового мита за найвищою ставкою (67,40%). Окрім цього з метою роз?яснення Повідомлення Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі від 26.09.2020 N? АД-465/2020/4411-03 було направлена Ухвала до Міністерства економіки, довкілля та сільського господарства України ( далі - Мінекономіки). 26.03.2026 отримано відповідь Мінекономіки N?4411-06/28925-05 від 26.03.2026 де зазначено, що «...до товарів, що надходять на митну територію України без сертифікатів про походження або іншого документа про визначеного міжнародними угодами про вільну торгівлю, згода на обов?язковість яких надана Верховною Радою, та які за своїм описом та кодом УКТЗЕД підпадають під пункт 1 рішення Комісії від 21.09.2020 «АД-465/2020/4411-03 ( а для митних декларацій, оформлених після 02.08.2023, з урахуванням змін, внесених рішенням Комісії від 13.07.2023 «АД-553/2023/441-01) застосовуються заходи встановлені рішенням Комісії від 21.09.2020 N?АД-465/2020/4411-03 (зі змінами), у формі справляння остаточного антидемпінгового мита за ставкою 67,40%».
Водночас, на думку апелянта, інвойс від 08.02.2022 N?AV-21012/19/21/23М, на який посилається суд першої інстанції, на якому виробником зазначено країну походження товарів не може вважатися документом, що підтверджує країну походження товарів так як Конвенцією він не передбачений як документ, що підтверджує країну походження товарів, інших двосторонніх чи багатосторонніх договорів між Україною та Малайзією немає. Таким чином, в матеріалах справи відсутні документи, які підтверджують країну походження товарів, а тому наявні підстави для застосування антидемпінгових заходів, а відтак вважає висновок суду першої інстанції невірним.
Щодо суб?єктивної сторони та умислу декларанта щодо вчиненого зазначає, що в судовому засіданні було встановлено, шо ОСОБА_1 підстав відсутності обов?язку надання даного сертифікату про походження контрагентом договорів їй не відомо, зазначений сертифікат наявний в підприємства, однак яким чином він був отриманий їй не відомо, чому не зареєстрований, як будь-яка вхідна кореспонденція також не відомо, тобто ОСОБА_1 не може пояснити яка чином з?явися поданий документ, хто його отримував; поряд з тим їй відомо про наявність антидемпінгових заходів відносно імпортованого товару та необхідності сертифікату про походження товарів для не застосування антидемпінгових заходів.
26.05.2026 захисник ОСОБА_1 адвокат Афонін О. В. подав заперечення на апеляційну скаргу зазначивши, що враховуючи рішення судів у адміністративній справі №160/10794/25, станом на сьогоднішній день у ТОВ «АВ МЕТАЛ ГРУП» відсутній податковий борг зі сплати митних платежів за вказаною в протоколі про порушення митних правил митною декларацією, що унеможливлює існування несплачених митних платежів, наслідком чого є відсутність події правопорушення.
Вважає, що ОСОБА_1 не може бути суб?єктом адміністративного правопорушення, так як вона не подавала митну декларацію, адже вона була подана декларантом, що підтверджується відомостями гр. 54 митної декларації. Наголошує, що ані протокол про ПМП, ані постанова суду не містять відомостей про дату, час та місце вчинення адміністративного правопорушення ОСОБА_1 , що унеможливлює встановлення обставин справи, які мають значення для її правильного вирішення.
Щодо підтвердження країни походження зазначає, що на виконання ст. 41 Митного кодексу України, під час митного оформлення товару, вказаного у протоколі про порушення митних правил, подавались два документи, кожен з яких є автономним підтвердженням того, що товар виготовлений в Малайзії, а саме сертифікат про походження та декларація про походження товару (інвойс). Неподання сертифікату про походження не впливало б на підтвердження того, що товар виготовлений в Малайзії, адже це підтверджено наявністю письмової заяви виробника про це в інвойсі, який виступав автономним підтвердженням країни походження. Також в поданій суду митним органом разом із клопотанням від 24.09.2024 копії експортної митної декларації також вказано, що товар виготовлений в Малайзії.
Щодо антидемпінгового мита вказує, що матеріали справи не містять доказів того, що вказаний у протоколі товар виготовлений в Китайській Народній Республіці, оскільки згідно з матеріалами справи, малайзійський експортер є виробником, про що вказано в зовнішньоекономічному контракті. На веб-порталі Державної митної служби України в розділі «Єдине вікно для міжнародної торгівлі» розміщені довідки про тарифне та нетарифне регулювання товарів по кодам за УКТ ЗЕД 7318169290 та 7318169990, в яких прямо вказано, що антидемпінгове мито застосовується тільки для країни Китай. Верховним Судом вже неодноразово розглядалось питання процедури визначення відповідності об?єкту застосування антидемпінгових заходів товару, що імпортується (до прикладу, справи №804/2304/18 та №0840/3291/18), і зроблені висновки про те, що для цього потрібно, щоб товар одночасно співпадав із вказаними в рішеннях Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі товарами за походженням з конкретно вказаної країни, описом та кодом згідно з УКТ ЗЕД. Аналіз тексту Рішення Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі від 21.09.2020 №АД-465/2020/4411-03 «Про застосування остаточних антидемпінгових заходів щодо імпорту в Україну сталевих кріплень походженням з Китайської Народної Республіки» встановлено, що воно стосується виключно товарів походженням з Китайської Народної Республіки (пункти 1, 2.3, 2.9 Рішення), що підтверджується дорученням МЗС нотифікувати тільки Посольство Китайської Народної Республіки (пункт 3.2 Рішення), а не посольства всіх країн світу.

Щодо поширення дії рішення Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі, відповіддю на адвокатський запит Мінекономіки від 23.10.24 повідомило, що Рішення Комісії від 22.05.20 N? АД-447/2020/4411-03 «Про застосування попередніх антидемпінгових заходів щодо імпорту в Україну сталевих кріплень походженням з Китайської Народної Республіки» та від 21.09.2020 N? АД-465/2020/4411-03 «Про застосування остаточних антидемпінгових заходів щодо імпорту в Україну сталевих кріплень походженням з Китайської Народної Республіки» на імпорт в Україну товарів походженням з Малайзії не поширювалося та не поширюється. 29.04.25 запроваджено сплату авансовим платежем антидемпінгового мита на товари визначених кодів та опису походженням з Малайзії внаслідок прийняття Рішення Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі від 16.04.2025 N? АД-576/2025/441-01, що підтверджує те, що вказані у Акті товари не підпадають під дію Рішення Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі від 21.09.20 N? АД-465/2020/4411-03. В подальшому 26.01.2026 Міжвідомчою комісією з міжнародної торгівлі прийняте рішення №АД-591/2026/441-01 «Про застосування щодо імпорту в Україну сталевих кріплень походженням з Малайзії остаточних антидемпінгових заходів, застосованих рішенням Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі від 21.09.2020 N? АД-465/2020/4411-03 «Про застосування остаточних антидемпінгових заходів щодо імпорту в Україну сталевих кріплень походженням з Китайської Народної Республіки» (зі змінами)», згідно з яким вирішено остаточні антидемпінгові заходи застосувати щодо імпорту в Україну товару походження Малайзії. 
Захисник зауважує щодо невідповідності суми митних платежів згідно з текстом протоколу про адміністративне правопорушення, що становить 894 761, 98 гривень, в той же час в акті від 17.03.25 №0015/25/7.5-19/0036441934 про результати документальної невиїзної перевірки вказано про заниження позивачем податкових зобов?язань за вказаною у протоколі митною декларацією на суму 828 384, 99 гривень.
Щодо відносин з експортером захисником надано електронні копії 11 митних декларацій, за якими були оформлені товари, що надійшли на адресу ТОВ «АВ МЕТАЛ ГРУП» від малайзійської компанії «MEDA ZZ ENTERPRISE» з поданням в кожному випадку сертифікату про походження.
Зазначає, що в матеріалах справи відсутні відомості про те, чому дії ОСОБА_1 не були направлені на ухилення від сплати податку на додану вартість, що суперечить позиції митного органу у податковому повідомленні-рішенні №UA110000202532. Якщо митний орган стверджує, що вчинені дії направлені на ухилення від сплати антидемпінгового мита, то як наслідок відбулось і ухилення від сплати податку на додану вартість, що мало бути відображено у протоколі про порушення митних правил.
12.06.2026 та 17.06.2026 представником митниці подано додаткові пояснення відповідно до яких апелянт зауважує, що отримання розміру митних платежів здійснювалося відповідно до службової записки управління боротьби з контрабандою та порушеннями митних правил як однієї з форм офіційного листування між структурними підрозділами митниці, як це й передбачено Інструкцією з діловодства у Державній митній службі та її територіальних органах затвердженою наказом Державної митної служби України від 01.05.2026 року №2222. Щодо експортної митної декларації вказує, що відправлення не є документом, який надає преференції або підтверджує країну походження, документом що підтверджував країну походження являвся сертифікат походження саме його і здійснювалась перевірка автентичності, де було отримано про не підтвердження автентичності документа. Окрім того ніяким нормативно правовим актом не передбачено, що експортна декларація підтверджує країну походження, оскільки заповнення її здійснюється за декларативним принципом та не перевіряється митними органами країни відправлення.
Поряд з цим зазначає, що ОСОБА_1 відомо про наявність антидемпінгових заходів відносно імпортованого товару та необхідність сертифікату про походження товарів для не застосування антидемпінгових заходів. ОСОБА_1 свідомо надано сертифікат про походження товару для заявлення його у митній декларації для уникнення застосування антидемпінгових заходів, однак, не вчинено дій щодо перевірки законності його видачі, тобто легалізації. Спеціальна протиправна мета в даному випадку полягала у зменшенні розмірів митних платежів шляхом надання сертифікату про походження товарів, однак даний сертифікат за умовами договору не повинен був надаватися контрагентом.
Позиції учасників апеляційного процесу.
В судовому засіданні представниця митниці підтримала апеляційну скаргу та надані додаткові пояснення і з підстав, викладених в ній просила її задовольнити, постанову суду скасувати та притягнути ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності. 
Захисник заперечував проти задоволення апеляційної скарги, посилаючись на її безпідставність, просив відмовити в її задоволенні, а постанову суду першої інстанції залишити без змін.
ОСОБА_1 в судове засідання не з`явилася, про час та дату судового засідання повідомлена належним чином, заяв про відкладення розгляду справи до суду не подавала. Захисник не заперечував на проведенні судового засідання за відсутності ОСОБА_1 .
Неявка в судове засідання особи, яка подала скаргу, інших осіб, які беруть участь у провадженні у справі про адміністративне правопорушення, не перешкоджає розгляду справи, крім випадків, коли є поважні причини неявки або в суду відсутня інформація про належне повідомлення цих осіб (ч. 6 ст. 294 КУпАП). 
Мотиви апеляційного суду.
Суд апеляційної інстанції, вислухавши думку учасників процесу, перевіривши доводи апеляційної скарги, матеріали справи про адміністративне правопорушення, законність та обґрунтованість постанови суду в межах апеляційної скарги, дійшов наступних висновків.
Порядок провадження у справах про порушення митних правил встановлений розділом ХІХ Митного кодексу України.
Відповідно до частини першої статті 486 МК України завданнями провадження у справах про порушення митних правил є своєчасне, всебічне, повне та об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її з дотриманням вимог закону, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню порушень митних правил, та запобігання таким правопорушенням.
Статтею 487 МК України передбачено, що провадження у справах про порушення митних правил здійснюється відповідно до цього Кодексу, а в частині, що не регулюється ним, - відповідно до законодавства України про адміністративні правопорушення.
За приписами статті 489 МК України посадова особа при розгляді справи про порушення митних правил зобов`язана з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують та/або обтяжують відповідальність, чи є підстави для звільнення особи, що вчинила правопорушення, від адміністративної відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Згідно статті 495 МК України доказами у справі про порушення митних правил є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку встановлюються наявність або відсутність порушення митних правил, винність особи у його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Такі дані встановлюються: протоколом про порушення митних правил, протоколами процесуальних дій, додатками до зазначених протоколів; поясненнями свідків; поясненнями особи, яка притягується до відповідальності; висновком експерта; іншими документами (належним чином завіреними їх копіями або витягами з них) та інформацією, у тому числі тими, що перебувають в електронному вигляді, а також товарами - безпосередніми предметами порушення митних правил, товарами із спеціально виготовленими сховищами (тайниками), що використовувалися для приховування безпосередніх предметів порушення митних правил від митного контролю, транспортними засобами, що використовувалися для переміщення безпосередніх предметів порушення митних правил через митний кордон України.
Відповідно до диспозиції ст. 485 МК України, передбачена адміністративна відповідальність осіб за заявлення в митній декларації з метою неправомірного звільнення від сплати митних платежів чи зменшення їх розміру неправдивих відомостей щодо істотних умов зовнішньоекономічного договору (контракту), ваги (з урахуванням допустимих втрат за належних умов зберігання і транспортування) або кількості, країни походження, відправника та/або одержувача товару, неправдивих відомостей, необхідних для визначення коду товару згідно з УКТ ЗЕД та його митної вартості, та/або надання з цією ж метою митному органу документів, що містять такі відомості, або несплата митних платежів у строк, встановлений законом, або інші протиправні дії, спрямовані на ухилення від сплати митних платежів, а так само використання товарів, стосовно яких надано пільги щодо сплати митних платежів, в інших цілях, ніж ті, у зв`язку з якими було надано такі пільги.
Згідно ч. 1 ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено, що ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.
Об`єктивна сторона зазначеного правопорушення характеризується дією (внесення неправдивих відомостей), або ж бездіяльністю (та/або надання з цією ж метою митному органу документів, що містять такі відомості, або несплата митних платежів). Тобто, це незаявлення за встановленою письмовою, усною, або будь-якою іншою формою відомостей або заявлення недостовірних відомостей про товари, їх митного режиму і інших відомостей для митної мети.
Об`єктом правопорушення, згідно вказаної статті, є порядок переміщення товарів, транспортних засобів через митний кордон України.
Відповідно до МК (підпункти 5.а, 5.6, 5.е частини 8 ст. 257) декларант зобов`язаний вносити до митної декларації відомості про товари, його найменування, торговельний опис, кількість, що дає змогу ідентифікувати та класифікувати товар, а також код товару згідно з УКТЗЕД.
Відповідно до пунктів 1 та 3 ч. 1 ст. 266 МК декларант зобов`язаний здійснити декларування товарів відповідно до порядку, встановленого цим Кодексом, надати митному органу передбачені законодавством документи і відомості, необхідні для виконання митних формальностей.
Згідно ч. 8 ст. 264 МК з моменту прийняття митним органом митної декларації вона є документом, що засвідчує факти, які мають юридичне значення, а декларант або уповноважена ним особа несе відповідальність за подання недостовірних відомостей, наведених у цій декларації.
Як встановлено судом першої інстанції, відповідно до протоколу про порушення митних правил агентом з митного оформлення ФОП ОСОБА_4 на підставі договору про надання митно-брокерських послуг від 01.04.2021 № 01/04, з метою митного оформлення товару: «болти та болти з шестигранною головкою в асортименті. Країна виробництва Малайзія. Виробник «MEDA ZZ ENTERPRISE» загальною вагою нетто 25061,90 кг та вартістю 27931,82 доларів США, та їх випуску у вільний обіг до митного поста «Ліски» Дніпровської митниці подано МД типу ІМ40ЕА № UA110110/2022/004009. Разом з вказаною митною декларацією ОСОБА_2 митному органу подала документи, що надані ТОВ «АВ метал груп», зокрема: контракт від 12.11.2020 № MZE-12/11, укладений між ТОВ «АВ метал груп» та компанією «MEDA ZZ ENTERPRISE», накладну УМВС від 11.07.2022 № 3154002096, інвойс від 08.02.2022 № AV-21012/19/21/23М.
Виходячи з відомостей МД ІМ40ЕА № UA110110/2022/004009, заявлені до митного контролю та оформлення товари мали малайзійське походження та останні класифіковано за кодами згідно з УКТЗЕД 7318158890 та7318158290. У якості підтвердження задекларованої в графі 34 МД країни походження товарів (Малайзія), до митного контролю та оформлення надано сертифікат про походження товару від 25.05.2022 № MCCM 4392.
Державна митна служба України листом від 17.07.2025 № 15/15-03-01/7/4188 інформувала Дніпровську митницю про отримання листа від Малайської торгової палати Малайзії від 16.07.2025 № DM/HHL.CO/1192/2025, яким повідомлено про підробку сертифікату про походження товару від 25.05.2022 № MCCM 4392.
Відповідно до пояснень сторони захисту підприємством отримано сертифікат про походження від компанії MEDA ZZ ENTERPRISE, хоча він не входив до переліку документів, які повинен надати постачальник покупцеві за контрактом від 12.11.2020 № MZE-12/11.
Судом першої інстанції вірно встановлено, що в ході судового розгляду митним органом не доведено того, що компанією MEDA ZZ ENTERPRISE (Малайзія) не надсилався на адресу ТОВ «АВ метал груп» сертифікат про походження товару.
Дані щодо країни походження товару, внесені до митної декларації, підтверджуються поданими товаросупровідними документами, зокрема інформацією, яка внесена до інвойсу, де продавцем товарів, компанією MEDA ZZ ENTERPRISE (Малайзія), вказана країна походження (COUNTRY OF ORIGIN) – MALAYSIA.
З огляду на викладене при декларуванні товарів, як декларантом, так і агентом з митного оформлення до гр. 34 митної декларації внесено відомості щодо країни походження товарів – Malaysia, виключно на підставі документів, отриманих від компанії MEDA ZZ ENTERPRISE.
Апеляційний суд погоджується висновками суду першої інстанції про те, що відповідно до інформації з відкритих джерел компанія ТОВ «АВ метал груп» зареєстрована та здійснює свою діяльність з 2009 року, займається оптовою торгівлею металами та металевими рудами. ТОВ «АВ метал груп» співпрацювала з малазійською компанією MEDA ZZ ENTERPRISE, про що було подано 11 митних декларацій з поданням в кожному випадку сертифікату про походження за період з лютого 2021 року по липень 2022 року, про що захисником надано підтвердження як в суді першої інстанції так і під час апеляційного розгляду справи.
Тобто, ОСОБА_1 не мала підстав для сумнівів у достовірності як cертифікату про походження товару від 25.05.2022 № MCCM 4392, що надісланий компанією MEDA ZZ ENTERPRISE, так і заявленої постачальником – країни походження товарів.
Суд першої інстанції вірно виснував про те, що наявність сталих комерційних зв`язків з малайзійськими компаніями та неодноразове отримання належним чином оформлених товаросупровідних документів, в тому числі сертифікату походження товарів, свідчать про те, що ОСОБА_1 як керівник ТОВ «АВ метал груп», подаючи до митного оформлення сертифікат про походження товару від 25.05.2022 № MCCM 4392, отриманий від компанії MEDA ZZ ENTERPRISE, не усвідомлювала та не могла усвідомлювати те, що зазначений сертифікат міг не бути виданим Малайською торговою палатою Малайзії, що, в свою чергу вказує на відсутність прямого умислу та спеціальної протиправної мети - неправомірне звільнення від сплати митних платежів чи зменшення їх розміру.
Доводи сторони захисту про відсутність у ОСОБА_1 умислу на вчинення адміністративного правопорушення є обґрунтованими. Сам по собі факт подання зазначеного сертифіката не свідчить про наявність прямого умислу на неправомірне звільнення від сплати митних платежів чи зменшення їх розміру, що є обов`язковою ознакою складу правопорушення, передбаченого ст. 485 МК України.
Враховуючи вищенаведене, апеляційний суд вважає, що суд першої інстанції дійшов до обґрунтованого висновку про те, що митним органом не доведено, що ОСОБА_1 , вчинила дії, спрямовані на зменшення розміру митних платежів, шляхом надання під час митного оформлення товарів сертифікату про походження товарів, який є підробленим та на підставі якого не застосовувалось антидемпінгове мито, що призвело до зменшення сплати митних платежів.
Разом з цим, апеляційний суд не погоджується з доводами представника митниці в частині того, що ОСОБА_1 не вчинено дій щодо перевірки законності його видачі сертифікату, оскільки сертифікат видається компетентним органом країни походження або країни-експортера, а оператор ринку (експортер) зазначає (декларує) інформацію про вантаж з продуктами, який підлягає ввезенню (пересиланню) на митну територію України через призначений прикордонний інспекційний пост, у тому числі про вид, країну і потужність походження, місце призначення вантажу. Таким чином, за достовірність відомостей у такому сертифікаті відповідає компанія-відправник товару. Оскільки всі дії та заходи щодо отримання сертифікатів походження вчиняє компанія-відправник, немає підстав стверджувати про порушення керівником компанії-отримувача митних правил. 
Наявність прямого умислу характеризується тим, що винний чітко розуміє та усвідомлює обставини і характер незаконного переміщення товарів, предметів і речовин через митну територію України і прагне їх ввезти на територію України з порушенням встановленого порядку чи вивезти з України.
Наведені обставини в сукупності свідчать про відсутність мотиву у ОСОБА_1 на вчинення відповідного інкримінованого правопорушення, оскільки в ході розгляду справи взагалі не встановлено, що остання усвідомлювала, що подані митному органу документи одержані незаконним шляхом та такі, що містять неправдиві відомості щодо країни походження товару.
Враховуючи наведене, апелянтом в поданій апеляційній скарзі не наведено жодних переконливих аргументів на спростування висновків місцевого суду та доказів вини ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 485 МК.
Таким чином, при розгляді справи судом першої інстанції порушень вимог статей 279, 280 КУпАП не допущено, докази перевірені на їх допустимість, належність та достатність відповідно до ст. 252 КУпАП, а всі обставини, що мають значення для вирішення справи, суд першої інстанції, з наведенням відповідних мотивів встановив та правильно виснував про відсутність умислу в діях ОСОБА_1 на вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 485 МК України.
Неправильного застосування норм матеріального права або порушень норм процесуального права, які були б підставою для скасування постанови судді та притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності, апеляційним переглядом не встановлено, а доводи апеляційної скарги за своїм змістом зводяться до незгоди з прийнятим судовим рішення, власної оцінки доказів у справі, які представник тлумачить на свій розсуд, ігноруючи їх сукупність.
Враховуючи вищевикладене, апеляційний суд доходить висновку про залишення оскарженої постанови суду першої інстанції без змін, а апеляційної скарги - без задоволення.
Керуючись ст. 294 Кодексу України про адміністративні правопорушення, суд 
ПОСТАНОВИВ:
Апеляційну скаргу представника Південно-Східної митниці Державної митної служби України Фещенко Ірини Сергіївни залишити без задоволення.
Постанову Центрального районного суду міста Дніпра від 20 квітня 2026 року стосовно ОСОБА_1 за ст. 485 Митного кодексу України залишити без змін.
Постанова набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Суддя        О. П. Піскун