Справа № 442/7188/26
Провадження №3/442/1568/2026 

П О С Т А Н О В А 
Іменем України

14 вересня 2026 року Суддя Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області Курус Р.І., 
розглянувши матеріали, що надійшли з Дрогобицького РВП ГУ НП у Львівській області про притягнення до адміністративної відповідальності:
ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, проживаючої на АДРЕСА_1 ,
за ст. 173 КУпАП,
в с т а н о в и л а:
Відносно ОСОБА_1 10.09.2026 поліцейським ВРПП Дрогобицького РВП ГУ НП у Львівській області Заберезним В.М. було складено адміністративний протокол серія ВБА №210267 за ст. 173 КпАП України. 
Відповідно до ст. 278 КУпАП, під час підготовки до розгляду справи про адміністративне правопорушення суддя повинен перевірити чи правильно складений протокол та інші матеріали справи.
Перевіривши матеріали справи, прихожу до висновку про необхідність повернення адміністративного матеріалу для належного оформлення органу, який його склав, з наступних підстав.
Відповідно до ст. 254 КпАП України про вчинення адміністративного правопорушення складається протокол уповноваженими на те посадовою особою або представником громадської організації чи органу громадської самодіяльності. 
За змістом ст. ст. 9-12, 280 КУпАП, підставою для притягнення особи до адміністративної відповідальності за нормами КУпАП є встановлення в діянні цієї особи всіх обов`язкових ознак складу адміністративного правопорушення, передбаченого відповідною нормою КУпАП, зокрема об`єктивної та суб`єктивної сторони правопорушення.
Відповідно до вимог ст. 245 КпАП України, завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.
Приймаючи до уваги, що суд здійснює оцінку вже зібраних та наявних в матеріалах справи доказів, зазначення всіх ознак складу правопорушення має бути належно здійснене в протоколі про адміністративне у відповідності до ст. 256 КУпАП.
Згідно ст. 256 КпАП України у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами. У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це. 
Направлений же до суду протокол містить виправлення щодо часу вчинення адміністративного правопорушення, яке ніким не засвідчено, проте відповідно до Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції, затвердженої Наказом Міністерства внутрішніх справ України 06.11.2015 № 1376, а саме п.7 розділу ІІ не допускаються закреслення чи виправлення відомостей, що заносяться до протоколу про адміністративне правопорушення.
Крім цього, в протоколі про адміністративне правопорушення серії ВБА № 210267 від 10.09.2026 року в графі пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності зазначено, що від надання пояснень ОСОБА_1 відмовилась. 
Будь-які відомості щодо роз`яснення прав ОСОБА_1 при складанні протоколу в матеріалах справи – відсутні. 
Крім того, згідно вимог ст. 268 ч. 2 КУпАП при розгляді справ про адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП присутність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, є обов`язковою.
Відповідно до ч. 2 ст. 277 КУпАП справи про адміністративне правопорушення, передбачені ст. 173 КУпАП, розглядаються протягом доби.
Таким чином, при поданні даного адміністративного матеріалу до суду працівниками поліції повинна бути одночасно забезпечена явка особи, яка притягається до відповідальності з документом, що посвідчує її особу на визначені у протоколі про адміністративне правопорушення дату та час, оскільки засобами поштового зв`язку неможливо повідомити особу про розгляд справи протягом доби.
Так, Дрогобицьким РВП не забезпечено 14.09.2026 присутність ОСОБА_1 при розгляді справи про адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП, яка є обов`язковою, та згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії ВБА № 210267 від 10.09.2026 не повідомлено належним чином ОСОБА_1 про розгляд справи, а лише зазначено, що розгляд справи відбудеться у Дрогобицькому міському суді. Однак, такого суду в м. Дрогобичі немає. 
Відповідно до п.9 розділу ІІ вказаної Інструкції, у протоколі зазначаються, «дата, час, місце вчинення і суть учиненого адміністративного правопорушення» - суть адміністративного правопорушення (повинна точно відповідати ознакам складу адміністративного правопорушення, зазначеним у статті КУпАП, за якою складено протокол). 
Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення, ОСОБА_1 інкримінується вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.
Норми статті 173 КУпАП передбачають відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.
Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.
Суб`єктивна сторона дрібного хуліганства полягає у неповазі до суспільства, у прагненні показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі.
Об`єктом адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку.
Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських містах в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.
Тобто, обов`язковою ознакою об`єктивної сторони даного правопорушення є порушення громадського порядку і спокою громадян.
Найбільш розповсюдженою формою дрібного хуліганства є нецензурна лайка у громадських місцях, непристойні висловлювання.
Іншою формою цього правопорушення є образливе ставлення до громадян, під яким необхідно розуміти докучливу поведінку, пов`язану з образливими діями, що зневажають честь і гідність людини та утискають будь-чию волю, до того ж у грубій розв`язній манері, а також насильницьке вторгнення в громадські місця всупереч забороні певних осіб, які слідкують за порядком.
Разом з тим, хуліганство відрізняється від інших дій, які за своїм проявом схожі на хуліганство, однак за своїм суб`єктивним проявом не утворюють складу даного адміністративного правопорушення.
Псування майна, без наслідків порушення громадського порядку та спокою громадян, не утворює склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.
Отже, в даному ж протоколі не зазначено докази вчинення ОСОБА_1 дій, зазначених у диспозиції ст.173 КУпАП, та які б підпадали під ознаки дрібного хуліганства, тобто, таких дій, що порушують громадський порядок та спокій громадян.
Крім цього, вчинення правопорушення у громадському місці передбачає наявність очевидців такої події, її відеозапис з камер спостереження тощо. Однак у протоколі про адміністративне правопорушення серії свідки вчиненого ОСОБА_1 правопорушення в графі «Свідки» не зазначені, хоча до протоколу долучені копії (без належного їх посвідчення) заяви та письмових пояснень ОСОБА_2 , при цьому, не зрозуміло її статус – свідок чи потерпіла особа.
Поряд з цим, до матеріалів справи долучено копію (без належного посвідчення) заяви ОСОБА_2 про кримінальне правопорушення, в якій остання просить притягнути до кримінальної відповідальності особу, яка пошкодила пам`ятні таблички в місті. В той же час, буд-які відомості стосовно розгляду такої заяви у визначений кримінально-процесуальним законом спосіб матеріали справи не містять. 
Відповідно до ч. 2 ст. 254 КУпАП протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається у двох екземплярах, один з яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.
У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це. Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви свого відмовлення від його підписання.
Звертаю увагу на те, що встановлене законом право особи, яка притягається до адміністративної відповідальності не підписувати протокол про адміністративне правопорушення не позбавляє її права на отримання копії протоколу про адміністративне правопорушення.
У разі неможливості вручення копії протоколу про притягнення до адміністративної відповідальності безпосередньо особі, яка притягається до адміністративної відповідальності з поважних причин, відповідна посадова особа або компетентний орган повинні рекомендованим поштовим відправленням (із повідомленням про вручення та з описом вкладення) направити особі, щодо якої складено протокол про адміністративне правопорушення за фактичним місцем її проживання.
Разом з тим, в матеріалах справи відсутні дані про те, що копія протоколу про адміністративне правопорушення була вручена особі, яка притягається до адміністративної відповідальності (відсутній підпис про отримання другого примірника протоколу або ж відомості про направлення другого примірника протоколу засобами зв`язку).
Вручення копії протоколу про адміністративне правопорушення є важливою гарантією того, що особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, ознайомлена зі змістом діяння, яке ставиться їй у вину, та має можливість організувати ефективний захист своїх інтересів.
Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Ґалстян проти Вірменії» протокол про адміністративне правопорушення, який містить обвинувачення та є головним доказом по справі, повинен мати відомості про точний час, коли цей документ був пред`явлений особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, та чи мала вона достатній час на ознайомлення з ним.
У відповідності до вимог ч. 2 ст. 254 КУпАП обов`язок вручити протокол про адміністративне правопорушення особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, покладається на відповідний орган, який складав протокол.
Суд не має процесуального права проводити судовий процес без даних про вручення ОСОБА_1 копії протоколу про адміністративне правопорушення. Невручення особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, другого примірника протоколу, - це істотне порушення права особи на захист водія, оскільки йому фактично у передбаченому законом порядку не пред`явлено адміністративне звинувачення, йому належно не вручено акт звинувачення, що передбачено ст. 254 КУпАП. Таке порушення є процесуальною перешкодою для притягнення до відповідальності. При цьому, суд не має повноважень на вручення копії протоколу, оскільки не є стороною обвинувачення. Це може бути виконано лише працівником поліції.
Згідно з практикою Європейського Суду з прав людини деякі справи про адміністративні правопорушення за своєю суттю мають кримінальний характер та повністю підпадають під гарантії статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (п. п. 21-22 рішення у справі Надточій проти України», п. 33 рішення у справі «Гурепка проти України»).
Ці обставини з урахуванням вимоги практики ЄСПЛ про те, що особливості процесуального розгляду справ про адміністративні правопорушення мають прирівнюватися до кримінального процесуального законодавства, є порушенням права особи, яка притягається до відповідальності на захист, оскільки йому належно не пред`явлено акт адміністративного звинувачення.
Згідно з приписами частини 3 статті 62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.
Відповідно до статті 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.
Тому, відсутність в протоколі про адміністративне правопорушення даних про вручення копії протоколу (відправлення копії протоколу поштовим зв`язком) особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, та ознайомлення зі змістом протоколу є правовою підставою для повернення матеріалів для належного оформлення, оскільки свідчить про істотне порушення права на захист.
Відповідно до абз. 5 п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 23.12.2005 №14 визнана правильною практика тих судів, які вмотивованими постановами повертають протоколи про адміністративне правопорушення, складені не уповноваженою на те посадовою особою або без додержання вимог ст. 256 КУпАП, відповідному правоохоронному органу, для належного оформлення.
З огляду на вищезазначене, дана справа підлягає поверненню до органу, яким її скеровано до суду, для усунення зазначених вище недоліків.
На підставі викладеного, керуючись ст. 256, 278 КУпАП, суддя
п о с т а н о в и л а:
Матеріали про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП повернути Дрогобицькому РВП ГУ НП у Львівській області для належного оформлення.
Постанова оскарженню не підлягає.
Суддя           Курус Р.І.