Справа № 317/3158/26
Провадження № 3/317/1103/2026
ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
07 липня 2026 року        м. Запоріжжя 

Суддя Запорізького районного суду Запорізької області Каряка Д.О., за участю представника особи, що притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 - адвоката Гайдука С.П., розглянувши матеріалами справи про адміністративне правопорушення, що надійшла з ІНФОРМАЦІЯ_3, про притягнення до адміністративної відповідальності: 
ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 , 
за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 212-6 КУпАП,-

ВСТАНОВИВ:

До Запорізького районного суду Запорізької області надійшли матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 212-6 КУпАП.
Як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення № 33/23 від 26.05.2026 року, співробітниками ІНФОРМАЦІЯ_3 в ході проведення перевірки порядку організації заходів із забезпечення захисту інформації, передачі, обліку, зберігання і використання електронних повідомлень, справ, видань та інших носіїв інформації, які циркулюють в інформаційно-телекомунікаційних (в т.ч. автоматизованих) системах Степненської сільської ради Запорізького району Запорізької області (Запорізької обл. Запорізький р-н, с. Степне, вул. Травнева 50), яка проводилась у період з 20.05.2026 року по 25.05.2026 року в рамках Припису реєстр. №59.10/59/33-5194 від 15.05.2026, затвердженого Начальником ІНФОРМАЦІЯ_3 бригадним генералом ОСОБА_2 , та на підставі п. 3, 4, 4-1 ч. 1, п. 3, 5 ч. 2 ст. 25 Закону України «Про Службу безпеки України», п. 5 ст. 7 Закону України «Про контррозвідувальну діяльність» задокументовано факт незаконного розповсюдження інформації, яка зберігається в інформаційних (автоматизованих) системах Степненської сільської ради Запорізького району Запорізької області, начальником відділу земельних відносин та комунальної власності Степненської сільської ради Запорізького району Запорізької області ОСОБА_1 , що становить склад адміністративного правопорушення передбаченого ч. 5 ст. 212-6 КУпАП.
22.06.2026 р. представником особи, що притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 - адвокатом Гайдуком С.П., за допомогою підсистеми ЄСІТС «Електронний суд» на електронну адресу суду надіслано письмові пояснення по суті складеного відносно ОСОБА_1 протоколу про адміністративне правопорушення, які підтримані ним під час судового розгляду. Згідно вказаних письмових пояснень адвокат просив закрити провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за пунктом 1 статті 247 КУПАП, у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення. Як на підстави закриття провадження у справі адвокат послався на те, що протокол про адміністративне правопорушення не містить відомостей щодо інформаційних, електронних комунікаційних, інформаційно-комунікаційних та технологічних системи, які належать Степненській сільській раді, та які використовувала ОСОБА_1 всупереч законодавства та якого саме законодавства. Відтак, посиланню на постанову 29.03.2006 № 373 мають передувати встановлені факти порушення ОСОБА_1 конкретних інформаційних, електронних комунікаційних, інформаційно-комунікаційних та технологічних систем (далі - система), в яких обробляються державні інформаційні ресурси або інформація з обмеженим доступом, вимога щодо захисту якої встановлена законом. Проте в протоколі про адміністративне правопорушення це не зазначено. Протокол також не містить відомостей щодо державних інформаційних ресурсів або інформації з обмеженою доступом, які використовуються цими інформаційними, електронними комунікаційними, інформаційно-комунікаційними та технологічними системами, вимога щодо захисту якого встановлена законом та яким саме законом. Крім того, серед іншого адвокат зазначив, що Постанова КМУ від 12.04.2002 № 522 «Про затвердження Порядку підключення до глобальних мереж передачі даних» втратила чинність на підставі постанови КМУ від 08.02.2021 № 92. Посилання в протоколі про адміністративне правопорушення на нормативно-правовий акт, що втратив чинність, безумовно свідчить про відсутність події і складу адміністративного правопорушення. Оскільки Степненська сільська рада є органом місцевого самоврядування, то відсутня подія адміністративного правопорушення. Крім того, ОСОБА_1 не робила нічого протиправного, тому в її діях відсутній склад адміністративного правопорушення. Крім того, в порушення Інструкції про порядок оформлення в Службі безпеки України матеріалів про адміністративні правопорушення, затверджених Наказом Центрального управління Служби безпеки України від 22.03.2017 № 173, до адміністративного матеріалу не додано службову (посадову) інструкцію особи, що склала протокол, ОСОБА_3 . 
Дослідивши протокол про адміністративне правопорушення та додані до нього матеріали, письмові пояснення представника особи, що притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 - адвоката Гайдуком С.П., приходжу до висновку, що матеріали справи про адміністративне правопорушення слід повернути для дооформлення.
За приписами ст. 278 КУпАП орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує такі питання: 1) чи належить до його компетенції розгляд даної справи; 2) чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення; 3) чи сповіщено осіб, які беруть участь у розгляді справи, про час і місце її розгляду; 4) чи витребувано необхідні додаткові матеріали; 5) чи підлягають задоволенню клопотання особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілого, їх законних представників і адвоката.
Частина 2 ст. 61 Конституції України передбачає, що юридична відповідальність особи має індивідуальний характер.
Системний аналіз та юридичний зміст положень ч. 2 ст. 61 Конституції України свідчить про те, що в основу притягнення до юридичної відповідальності має бути покладений конкретний склад правопорушення, яке скоїла особа. 
Відповідно до ст. 68 Конституції України, кожен зобов`язаний неухильно додержуватися Конституції України та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей.
Згідно з ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.  Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.  Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.  
Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.
Дотримання законності означає застосування як законів, так і заснованих на них інших правових актів.
Відповідно до вимог п. 2 ч. 1 ст. 278 КУпАП, за змістом якого орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення окрім іншого повинен вирішити чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення. При розгляді справи про адміністративне правопорушення, відповідно до вимог ст.ст. 245, 280 КУпАП, суд повинен належним чином з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи по суті.
Постанова судді, згідно зі ст. 283 КУпАП, має ґрунтуватися на обставинах, встановлених при розгляді справи, тобто на достатніх і незаперечних доказах.
Відповідно до ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.
Частиною третьою статті 264 КУпАП передбачено, що огляд речей може провадитись уповноваженими на те посадовими особами Служби безпеки України, органів Національної поліції, органів і установ виконання покарань та слідчих ізоляторів, Військової служби правопорядку у Збройних Силах України, воєнізованої охорони, цивільної авіації, митного органу, органів прикордонної служби, центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері міграції (імміграції та еміграції), у тому числі протидії нелегальній (незаконній) міграції, громадянства, реєстрації фізичних осіб, біженців та інших визначених законодавством категорій мігрантів, природоохоронних органів, державними інспекторами з питань інтелектуальної власності, органів лісоохорони, органів рибоохорони, органів, що здійснюють державний нагляд за додержанням правил полювання, а у випадках, прямо передбачених законами України, також і інших органів.
Відповідно до ч. 5 ст. 264 КУпАП про особистий огляд, огляд речей складається протокол або про це робиться відповідний запис у протоколі про адміністративне правопорушення або в протоколі про адміністративне затримання.
Як вбачається з матеріалів справи про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч. 5 ст. 212-6 КУпАП до таких долучено протокол огляду ПЕОМ (5355794D-F2AB-4745-A162-274D6E25C257), який використовується начальником Відділу освіти, молоді, спорту та туризму Степненської сільської ради Запорізького району Запорізької області ОСОБА_1 від 25.05.2026 з «роздруківкою скріншотів електронного листування на 6 арк.», натомість з наданого протоколу огляду та скріншоту вбачається, що опис місця розташування (папка, диск, наявність в цій папці чи відсутність інших файлів, дата створення папки) та дата створення в наданих доказах відсутні.
Зі змісту проколу, складеного відносно ОСОБА_1 , вбачається, що в ході перевірки встановлено, що начальником відділу освіти, молоді, спорту та туризму Степненської сільської ради Запорізького району Запорізької області ОСОБА_1 , для службового листування використовується скринька електронної пошти « ІНФОРМАЦІЯ_2 ». В свою чергу, діючим законодавством передбачено виключний порядок здійснення службового листування, тобто розповсюдження інформації, створеної органом державної влади, органами місцевого самоврядування, суб`єктами господарювання державного та комунального секторів економіки, що зберігається на автоматизованих системах установи, який гарантує приналежність електронної поштової скриньки органу державної влади та відповідає ступеню її захисту і яка має перебувати у доменній зоні GOV.UA (y разі потреби у домені УКР). Електронна поштова скринька « ІНФОРМАЦІЯ_2 », яку використовує ОСОБА_1 , для службового листування, знаходиться на серверах, що перебувають у доменній зоні «ukr.net», яка не відповідає вимогам вказаних нормативних актів, не гарантує її приналежність до відповідного державного органу і не забезпечує відповідний рівень захисту інформації.
За змістом ч. 1 ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, прізвище викривача (за його письмовою згодою), якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.
Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.
Кодексом про адміністративні правопорушення визначено форму і основні елементи змісту рішення (постанови), що приймається в конкретній справі. В ній зокрема, повинні бути викладені всі обставини вчинення правопорушення, отримані на підставі сукупності досліджених доказів на обґрунтування наявності складу правопорушення та правильності його юридичної кваліфікації. 
Адміністративна відповідальність в Україні і процедура притягнення до адміністративної відповідальності ґрунтуються на конституційних принципах і правових презумпціях (рішення Конституційного Суду України від 22.12.2010р. №23-рп/2010). 
Однією з таких правових презумпцій є закріплена у ст. 62 Конституції України презумпція невинуватості, згідно якої особа вважається невинуватою до тих пір, поки її вина не буде доказана у встановленому законом порядку. Ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину.  Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь. 
Згідно з ст. 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом та правосвідомістю.
Диспозицією ч. 5 ст. 212-6 КУпАП передбачено відповідальність за безоплатне незаконне розповсюдження інформації, яка зберігається в інформаційних (автоматизованих) системах, у паперовій чи електронній формі.
Стаття 212-6 КУпАП є бланкетною та відсилає до нормативно-правових актів, що регулюють доступ до інформації в інформаційних (автоматизованих) системах.
Статтею 1 ЗУ «Про інформацію» визначено поняття «інформація» як будь-які відомості та/або дані, які можуть бути збережені на матеріальних носіях або відображені в електронному вигляді.
Відповідно до п. 13 Постанови КМУ «Про затвердження Правил забезпечення захисту інформації в інформаційних, електронних, комунікаційний та інформаційно-комунікаційних системах» № 373 від 29.03.2006 року, передача конфіденційної інформації, службової та таємної інформації через незахищене середовище (середовище, в якому циркулює інформація, стосовно якої відсутнє підтвердження відповідності захисту від усіх можливих загроз, імовірність прояву яких існує у цьому середовищі) здійснюється у зашифрованому вигляді або захищеними каналами зв`язку згідно з вимогами законодавства у сфері технічного та криптографічного захисту інформації, за винятком інформації, що передається через канали (лінії) зв`язку, які перебувають в межах контрольованої зони (територія (простір), на якій (в якому) унеможливлено несанкціоноване і неконтрольоване перебування сторонніх осіб, розміщення технічних і транспортних засобів).
Так, у протоколі про адміністративне правопорушення не розкрита об`єктивна та суб`єктивна сторони даного правопорушення, до протоколу про адміністративне правопорушення не долучено будь-яких доказів на підтвердження того, що передача ОСОБА_1 конфіденційної інформації відбулася через незахищені канали зв`язку згідно з вимогами законодавства у сфері технічного та криптографічного захисту інформації, а також не вказано нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення.
Окрім цього, відповідно до п. 8 гл. 10 розд. II "Правил організації діловодства та архівного зберігання документів у державних органах, органах місцевого самоврядування, на підприємствах, в установах і організаціях, затверджені наказом Міністерства юстиції від 18 червня 2015 року №1000/5, копія набуває юридичної сили лише в разі її засвідчення в установленому порядку. Напис про засвідчення копії складається зі слів "Згідно з оригіналом", назви посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів та прізвища, дати засвідчення копії.
Натомість, долучені до протоколу про адміністративне правопорушення копії документів, належним чином уповноваженою особою не завірені, що позбавляє суд надати належну оцінку таким доказам.
Зі змісту ст.ст. 7, 254, 279 КУпАП, розгляд справи про адміністративне правопорушення здійснюється лише щодо правопорушника та в межах протоколу про адміністративне правопорушення.  Відповідно до чинного законодавства України всі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.
Відповідно до ч. 1 ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику ЄСПЛ як джерело права.
Стандарти, встановлені Конвенцією для кримінального провадження поширено ЄСПЛ і на провадження у справах про адміністративні правопорушення, оскільки «кримінальним обвинуваченням» у розумінні Конвенції слід розглядати й протокол про адміністративне правопорушення (справа «Лучанінова проти України» від 09 червня 2011 року).
Відповідно до рішення ЄСПЛ у справі «Малофєєва проти Росії» від 30 травня 2013, зазначено, що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд немає права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).
Обов`язок щодо належного складення протоколу про адміністративне правопорушення та надання доказів на підтвердження викладених у протоколі відомостей, покладається на особу, яка його складає та не може бути перекладений на суд. Наслідком недотримання цієї вимоги є повернення протоколу до відповідного органу для належного оформлення.
Зважаючи на те, що протокол про адміністративне правопорушення є одним з основних доказів в даній категорії справ, без усунення зазначеної неповноти і неправильності протоколу про адміністративне правопорушення неможливо виконати вимоги ст. 268 КУпАП, щодо прав особи, яка притягається до відповідальності, а також ст.ст. 245, 280 КУпАП щодо повного, всебічного і об`єктивного з`ясування обставин справи.
Згідно з п. 24 ч. 5 ст. 26 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 14 від 23.12.2005, визнано правильною практика тих судів, які вмотивованими постановами повертають протоколи про адміністративні правопорушення, складені без додержання вимог ст. 256 КУпАП, відповідному органу для належного оформлення.
Таким чином, проаналізувавши письмові докази, що містяться в матеріалах справи, оцінюючи зібрані по справі докази, в їх сукупності в результаті повного, всебічного та об`єктивного дослідження їх у судовому засіданні, враховуючи, що протокол про адміністративне правопорушення містить недоліки, які не можуть бути усунені безпосередньо в суді, а тому вважаю за необхідне повернути справу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч. 5 ст. 212-6 КУпАП до органу, який їх склав - ІНФОРМАЦІЯ_3 для належного оформлення відповідно до вимог чинного законодавства України.
На підставі вищевикладеного, керуючись ст. ст. 247, 256, 278, 283, 294 КУпАП, суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Матеріали справи за протоколом про адміністративне правопорушення № 33/23 від 26.05.2026 року щодо притягнення до адміністративної відповідальності  ОСОБА_1  за ч. 5 ст. 212-6 КУпАП, повернути до ІНФОРМАЦІЯ_3 для належного оформлення згідно з вимогами ст. ст. 251, 256 КпАП України.
Постанова оскарженню не підлягає.

Суддя: Д.О. Каряка