г Інгулецький районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області

Справа № 213/1667/21
Номер провадження 2/213/469/26

Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
08 липня 2026 року м. Кривий Ріг 

Інгулецький районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі:
головуючого - судді Попова В.В.,
секретар судового засідання - Куропятник І.О., 
розглянувши у відкритому судовому засіданні, у залі судових засідань № 14, в порядку загального позовного провадження, цивільну справу №213/1667/21 за позовом ОСОБА_1 , інтереси якого представляє адвокат Максимов Роман Ігорович, до Інгулецького відділу державної виконавчої служби у місті Кривому Розі Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро), Державного підприємства "СЕТАМ", ОСОБА_2 , треті особи - ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , про визнання недійсними електронних торгів, скасування протоколу електронних торгів, акту реалізації предмета іпотеки та свідоцтва про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів,-

В С Т А Н О В И В:
Стислий виклад позиції позивача.
24 вересня 2019 року ОСОБА_1 від знайомого стало відомо, що належне йому та ОСОБА_3 нежиле приміщення, розташоване за адресою: АДРЕСА_1 , відчужується на офіційному сайті Державного підприємства «СЕТАМ». 24 вересня 2019 року він звернувся до державного реєстратора для одержання інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна. 08 жовтня 2019 року позивач звернувся до державного виконавця Інгулецького ВДВС Калугіної А. та 15 жовтня 2019 року отримав від неї Акт про реалізацію предмета іпотеки, відповідно до якого 1/3 частина вищезазначеного приміщення була реалізована на аукціоні арештованого нерухомого майна, лот № 369455. Продаж майна здійснювався у межах виконавчого провадження № НОМЕР_8, відкритого на підставі виконавчого листа № 214/7927/15-ц 2/213/70/17 від 10 липня 2018 року, виданого Апеляційним судом Дніпропетровської області, про солідарне стягнення з ОСОБА_1 та ОСОБА_3 на користь ТОВ «Фінансова компанія «Форінт» заборгованості за кредитним договором № S014/03-03/130 від 06 березня 2008 року станом на 21 грудня 2015 року, а саме: заборгованість за процентами у сумі 2425 доларів США, пеня за прострочення сплати процентів - 9515,11 грн, зокрема з іпотекодавця ОСОБА_1 1093677 грн.
Відповідно до акту стартова ціна об`єкту становить 457333 грн, ціна продажу 457333 грн, сума сплаченого гарантійного внеску 22866,65 грн. У торгах брав участь лише один учасник за № 6 - ОСОБА_2 , яким 18 вересня 2019 року сплачено кошти на депозитний рахунок Інгулецького ВДВС у розмірі 217233,65 грн та додаткової винагороди на рахунок організатора торгів - 22866,65 грн.
Вважає, що торги відбулися з порушенням норм законодавства з огляду на таке.
Державним виконавцем не було оформлено у встановлений законом строк всі процесуальні документи, окрім акту про реалізацію предмета іпотеки, який також було оформлено невчасно та зі значними помилками. Зокрема, державним виконавцем не було складено Протокол про проведення публічних торгів з реалізації арештованого нерухомого майна, що є предметом іпотеки. Позивачу не повідомлено, чи видавалося свідоцтво про право власності на зазначений об`єкт та чи здійснена реєстрація цього права у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно. Позивач не був повідомлений ані про оцінку майна для проведення торгів, ані про проведення торгів.
19 лютого 2019 року державний виконавець провів опис і наклав арешт на зазначене нежитлове приміщення. 08 серпня 2019 року Інгулецьким ВДВС подано заявку на реалізацію арештованого майна, але в зазначеній заявці державним виконавцем зазначено виконавче провадження № НОМЕР_9, а в постанові про призначення суб`єкта оціночної діяльності, звіті про оцінку та акті про реалізацію предмета іпотеки - № НОМЕР_8. 16 вересня 2019 року відбулися прилюдні торги, про що державним виконавцем складено акт.
Державним виконавцем незаконно реалізовано предмет іпотеки в межах виконавчого провадження про стягнення заборгованості. Так, згідно з ч. 8 ст. 54 Закону України «Про виконавче провадження» примусове звернення стягнення на предмет іпотеки здійснюється державним виконавцем з урахуванням положень Закону України «Про іпотеку». Усупереч вимогам ст. 43 Закону України «Про іпотеку» матеріали виконавчого провадження не містять доказів надходження до відділення зв`язку повідомлень позивачу та отриманням ним будь-яких повідомлень.
Інформаційне повідомлення про проведення спірних торгів свідчить, що повідомлення про продаж іпотечного нерухомого майна не містить відомості про строки сплати гарантійного внеску учасника прилюдних торгів, що є порушенням законодавства і суттєвим порушенням процедури торгів. Таким чином, електронні торги відбулися з істотними порушеннями процедури проведення, наслідком чого є недійсність торгів.
Крім того, зазначає, що положення Закону України «Про виконавче провадження» допускають звернення стягнення на предмет іпотеки в ході процедури виконавчого провадження без відповідного рішення в межах процедури стягнення коштів з іпотекодавця на користь іпотекодержателя. Якщо судовим рішенням стягнуто кредитну заборгованість, то суд не може змінити спосіб виконання такого рішення суду на звернення стягнення на предмет іпотеки, оскільки рішення про стягнення заборгованості має виконуватися за рахунок усього майна, що належить боржнику.
Також державним виконавцем при оформленні документів для проведення торгів було допущено багато помилок та неточностей. Так, боржника не було повідомлено про перерахунок коштів стягувача в порушення ч. 12 ст. 26 Закону України «Про виконавче провадження»; не повідомлено про оцінку майна всупереч положенням ч. 5 ст. 27 Закону України «Про виконавче провадження»; проігноровано наявність помилки в договорі іпотеки, де неправильно зазначено прізвища іпотекодавців як « ОСОБА_1 » та « ОСОБА_3 » замість « ОСОБА_1 » та « ОСОБА_3 »; здійснювалося втручання в реєстр прав власності на нерухоме майно, заборон та іпотек, незважаючи на існування заборони вчинення реєстраційних дій; в заявці на реалізацію арештованого майна від 08 серпня 2019 року здійснено неналежним чином оформлені виправлення в даті складання заявки, як зберігача зазначено ОСОБА_5 , який діяв від імені позивача в суді на підставі довіреності, яка втратила чинність 14 квітня 2019 року, та якому не було надано право на представництво з приводу проведення виконавчих дій та бути зберігачем, не правильно зазначено дату договору іпотеки; в акті про реалізацію предмета іпотеки не правильно зазначено ціну продажу та суму сплаченого гарантійного внеску, зазначено суму за реалізацію 2/3 частини об`єкту замість 1/3, неправильно зазначено нотаріуса, який посвідчував договір іпотеки.
За таких суттєвих порушень норм чинного законодавства просить визнати недійсними із застосуванням наслідків недійсності правочину електронні торги з реалізації нерухомого майна, а саме: 1/3 частини нежитлового приміщення, розташованого за адресою: АДРЕСА_2 приміщення 8; визнати недійсним протокол за результатами проведення прилюдних торгів з реалізації; визнати незаконним акт реалізації предмета іпотеки, складений 15 жовтня 2019 року державним виконавцем Калугіною Анастасією Ігорівною, затверджений в.о. начальника Інгулецького відділу державної виконавчої служби міста Кривий Ріг Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області про реалізацію нерухомого майна - 1/3 частина нежитлового приміщення, розташованого за адресою: АДРЕСА_2 приміщення 8.

Стислий виклад заперечень відповідачів
Представник ДП "СЕТАМ" скористався правом надання відзиву на позов. Просить застосувати строки спливу позовної давності та відмовити ОСОБА_1 у задоволенні позовних вимог у повному обсязі. Вважає вимоги Позивача незаконними, необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню виходячи з наступного. 
ДП "СЕТАМ" відповідно до наказу Міністерства юстиції України вiд 29 березня 2019 року № 10008/5 "Про визначення організатора електронних торгів, торгів за фіксованою ціною" та Порядку реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгiв, затвердженого наказом Міністерства юстиції України вiд 29 вересня 2016 року є організатором електронних торгів та уповноважене на забезпечення здійснення заходів із створення та супроводження програмного забезпечення системи електронних торгів, технологічного забезпечення, збереження та захисту даних, що містяться у системі, здійснення організації та проведення електронних торгів, забезпечення збереження майна, виконання інших функцій, передбачених цим Порядком. 
Згiдно відомостей, що містяться на офіційному веб-сайті ДП "СЕТАМ", в межах виконавчого провадження НОМЕР_10, у центральній базі даних системи електронних торгів 15.08.2019 року було розміщено лот №369455 з продажу арештованого нерухомого майна, а саме: Іпотека. 1/3 частина нежитлового приміщення магазину літ. А-1 загального площею 134,8 кв.м. за адресою: АДРЕСА_1 . 
З метою дотримання Закону України "Про іпотеку" ДП "СЕТАМ" було опубліковано інформацію про реалізацію лоту № 369455 в двох друкованих засобах інформації, а саме: в газеті "Aviso" вiд 20.08.2019 № 32 та газеті "Варианты" вiд 19.08.2019 № 30 (968).
Крім того, ДП "СЕТАМ" було направлено повідомлення листом вiд 16.08.2019 року за вих. № 8910/17-18-19 про реалізацію лоту №369455 всім сторонам виконавчого провадження, в тому числі ОСОБА_1 .
Отже, Організатором торгів було дотримано положення Порядку, Закону України "Про виконавче провадження" та Закону України "Про іпотеку" під час їх проведення. 
16.09.2019 року дані торги пройшли успішно, про що було складено протокол проведення електронних торгів № 431798 вiд 16.09.2019 року, згідно якого переможцем торгів було визнано ОСОБА_2 (Учасник №б) з найвищою ціновою пропозицією.
Вважає, що Позивачем не надано до суду достатньо доказів на підтвердження порушення Порядку в ході проведення електронних торгів, що ці порушення вплинули на результат торгів, та що під час торгів були порушені права Позивача. 
Щодо строків позовної давності, зазначає, що до відповідних вимог, пов`язаних із оскарженням прилюдних торгів, підлягає застосуванню тримісячний строк оскарження, передбачений статтею 48 Закону України "Про іпотеку". Як вбачається з матеріалів справи, спірні торги відбулися 16.09.2019, а з позовом у цiй справі ОСОБА_1 звернувся лише 14.05.2021 року, тобто з пропуском передбаченого статтею 48 Закону України "Про іпотеку" строку, хоча був обiзнаний про проведення електронних торгів з реалізації зазначеного вище арештованого нерухомого майна, тому наявні підстави для відмови у позові з підстав спливу строків позовної давності.
Представник Інгулецького ВДВС скористався правом надання відзиву на позов, в якому зазначає, що на виконанні у відділі знаходиться зведене виконавче провадження № НОМЕР_9, до складу якого входять виконавчі провадження на загальну суму боргу 1108459,15 грн, а саме: ВП № НОМЕР_8, ВП № НОМЕР_11, ВП № НОМЕР_12. 
Виконавче провадження № НОМЕР_8 відкрито на підставі виконавчого листа №214/7927/15-ц 2/213/70/17 від 10 липня 2018 року про солідарне стягнення з ОСОБА_1 та ОСОБА_3 на користь ПАТ «Райффайзен Банк Аваль» заборгованості за кредитним договором № S014/03-03/131 від 06 березня 2008 року на основі Генеральної угоди № S014/03-03/130 від 05 березня 2008 року станом на 21 грудня 2015 року, а саме: заборгованість за кредитом у сумі 38011,51 доларів США, заборгованість за процентами у сумі 2425 доларів США, пеня за прострочення сплати процентів - 9515,11 грн. 
Виконавче провадження № НОМЕР_11 відкрито підставі виконавчого листа №214/7927/15-ц 2/213/70/17 від 10 липня 2018 року про стягнення з ОСОБА_1 та ОСОБА_3 на користь ПАТ «Райффайзен Банк Аваль» судових витрат зі сплати судового збору за подання апеляційної скарги в сумі 15486,05 грн по 7743 грн з кожного. 
Виконавче провадження № НОМЕР_12 відкрито підставі виконавчого листа №214/7927/15-ц 2/213/70/17 від 10 липня 2018 року про стягнення з ОСОБА_1 та ОСОБА_3 на користь ПАТ «Райффайзен Банк Аваль» судових витрат зі сплати судового збору за подання апеляційної скарги в сумі 15486,05 грн по 7743 грн з кожного.
Державним виконавцем для повного та своєчасного виконання рішення суду винесено постанову про арешт майна від 13 серпня 2018 року.
24 вересня 2018 року згідно з ухвалою Інгулецького районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 07 вересня 2018 року замінено стягувача у виконавчому провадженні № НОМЕР_8 на ТОВ «ФК «ФОРІНТ».
19 лютого 2019 року державним виконавцем винесена постанова про опис та арешт майна боржника.
04 квітня 2019 року державним виконавцем винесена постанова про призначення суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання для участі у виконавчому провадженні для оцінки 1/3 частини нежитлового приміщення, вбудованого в житловий будинок, загальною площею 134,8 кв.м.
16 липня 2019 року відповідно до експертної оцінки, проведеної суб`єктом оціночної діяльності ОСОБА_6 , вартість оціненого майна становить 228667 грн, сторонам виконавчого провадження надіслано повідомлення про оцінку арештованого майна.
08 серпня 2019 року до Державного підприємства «СЕТАМ» направлена заявка на реалізацію арештованого майна - 1/3 частини нежитлового приміщення, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 .
Згідно з протоколом № 431798 проведення електронних торгів по лоту № 369455 переможець торгів - ОСОБА_2 . 
Грошові кошти в сумі 213350,71 грн, що надійшли 18 вересня 2019 року на депозитний рахунок до Інгулецького ВДВС були перераховані на рахунок стягувача.
15 жовтня 2019 року державним виконавцем було складено акт про реалізацію предмета іпотеки. Акт був виданий боржнику та переможцю у цей же день.
Зазначає, що, ставлячи перед судом вимогу про визнання недійсними прилюдних торгів, позивач підставою для задоволення позову помилково зазначає порушення, вчинені державним виконавцем у ході примусового виконання. Проте, можливі порушення, допущені державним виконавцем при здійсненні своїх повноважень, передбачених Законом України «Про виконавче провадження», можуть бути оскаржені в порядку, передбаченому цим Законом.
Вважає, що викладені фактичні обставини свідчать, що ні з боку виконавця, ні з боку ДП «СЕТАМ» не було допущено жодних порушень, торги були проведені з урахуванням вимог, встановлених нормами чинного законодавства, тому підстав для визнання їх недійсними немає.
Вважає, що Позивач не навів конкретних порушень та доводів, що порушення могли вплинути на результат торгів, що є головною умовою для визнання торгів недійсними.
Просить у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 відмовити на підставі спливу строків позовної давності, оскільки торги відбулися 16.09.2019 року, а позивач звернувся до суду з відповідним позовом лише 14.05.2021 року, тобто із пропуском строків, передбачених статтею 48 Закону України «Про іпотеку», хоча був обізнаний про проведення електронних торгів з реалізації арештованого майна, а саме: Iпотека, 1/3 частина нежитлового приміщення магазину літ. А-1 загальною площею 134,8 кв.м., за адресою: АДРЕСА_1 . 
Відповідач ОСОБА_2  позов не визнає, просить застосувати наслідки спливу строків позовної давнини до вимог ОСОБА_1 щодо визнання недійсними із застосування недійсності правочину електронні торги з реалізації нерухомого майна, а саме: 1/3 частини нежитлового приміщення, розташованого за адресою АДРЕСА_1 .
Крім того, просить застосувати преюдиційність судових рішень у справах №213/4206/19 та №213/4877/19 при розгляді даної справи.
У справі №213/4206/19 позивачем був ОСОБА_1 , відповідачами - Інгулецький відділ державної виконавчої служби, ДП «СЕТАМ», ОСОБА_2 , а предметом спору було визнання недійсними тих самих електронних торгів щодо того самого об`єкта нерухомості. Рішенням Інгулецького районного суду м. Кривого Рогу від 05.01.2021 року у задоволенні позову було відмовлено, а постановою Дніпровського апеляційного суду від 28.04.2021 року це рішення в основній частині залишено без змін. Постановою Верховного Суду від 09.02.2022 року судові рішення були скасовані лише в частині вимог до Дніпропетровської філії ДП «СЕТАМ» як до неналежного відповідача, а в решті постанова апеляційного суду залишена без змін, тобто висновки щодо законності торгів стосовно належних учасників спору залишилися чинними.
У справі №213/4877/19 позивачем була ОСОБА_3 , відповідачами - Інгулецький ВДВС, ДП «СЕТАМ», ОСОБА_2 , а третьою особою, зокрема, був ОСОБА_1 . Предметом спору так само було визнання недійсними електронних торгів щодо того самого нерухомого майна . Рішенням суду першої інстанції у позові було відмовлено, а постановою Дніпровського апеляційного суду від 20.07.2022 року рішення залишено без змін; це рішення набрало законної сили . Отже, у двох окремих справах суди вже досліджували обставини проведення саме тих електронних торгів, законність дій органу державної виконавчої служби та відсутність підстав для визнання торгів недійсними .
Із мотивувальних частин судових рішень у справах № 213/4206/19 та № 213/4877/19 випливає, що судами вже були досліджені та встановлені такі обставини: електронні торги від 16.09.2019 року щодо спірного майна проведені відповідно до вимог закону; процедура реалізації майна через електронні торги була дотримана; відсутні порушення, які б впливали на результат торгів або були достатньою правовою підставою для визнання торгів недійсними; дії державного виконавця, які не стосуються безпосередньо правил проведення торгів, мають самостійний спосіб оскарження й самі по собі не є підставою для визнання торгів недійсними; щодо відповідача ОСОБА_2 судами не встановлено обставин, які свідчили б про його недобросовісну поведінку при набутті майна на торгах.
Тому доводи, які вже перевірялися судами у справах №213/4206/19 та № 213/4877/19 і були відхилені, не можуть повторно розглядатися як нові підстави для задоволення позову .

Стислий виклад заперечень ТОВ "ФК "Форінт" (правонаступника первісного іпотекодержателя), яке в подальшому замінено на правонаступника ОСОБА_4 .
Подана ОСОБА_1 позовна заява зводиться до оскарження дій державного виконавця в рамках виконавчого провадження щодо стягнення заборгованості з нього, як боржника, однак вказаний спосіб захисту порушеного права згідно чинного законодавства має інший механізм його захисту. Вбачаючи у діях або бездіяльності державного виконавця порушення своїх прав чи свобод, ОСОБА_1 повинен був звернутися до суду зі скаргою на дії приватного виконавця, а не із позовом як в даному випадку, що очевидно свідчить про невірно обраний ним спосіб захисту свого права. 
Отже, позивач фактично в непередбачений нормами чинного законодавства спосіб намагається оскаржити дії державного виконавця у відповідному виконавчому провадженні, що передували процедурі здійснення електронних торгів, а не власне результати електронних торгів. 
Вважає, що ОСОБА_1 у позовній заяві не наведено жодних належних, допустимих, достовірних та достатніх доказів того, що при проведенні електронних торгів відбулось порушення вимог Закону України "Про виконавче провадження", Закону України "Про іпотеку" та Порядку реалізації арештованого майна з боку державного виконавця чи організатора електронних торгів, а також, що ці порушення вплинули на результати торгів, права та законні інтереси позивача. 
Просить в задоволенні позову ОСОБА_1 відмовити в повному обсязі у зв`язку із необґрунтованістю та безпідставністю позовних вимог, а також застосувати наслідки пропущення строку позовної давності до позовних вимог позивача та відмовити йому у задоволенні позову у зв`язку із пропуском строку позовної давності. 

Процесуальні дії у справі. Заяви/клопотання.
(крім клопотань про відкладення розгляду справи, проведення судових засідань в режимі відеоконференції та ознайомлення з матеріалами справи).
14 травня 2021 року позовна заява надійшла до Інгулецького районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області. Одночасно з позовною заявою подано клопотання про витребування доказів та заява про забезпечення позову.
14 травня 2021 року протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями головуючим суддею визначений суддя Попов В.В.
19 травня 2021 року суддею постановлена ухвала про відмову у задоволенні заяви про забезпечення позову.
19 травня 2021 року суддею постановлена ухвала про відкриття провадження у справі. Розгляд справи вирішено проводити в порядку загального позовного провадження. Почато підготовче провадження. Задоволено клопотання сторони позивача про витребування доказів.
08 червня 2021 року від відповідача ОСОБА_2 до суду надійшла заява про проведення судового засідання без його участі та застосування наслідків спливу строків позовної давності.
15 червня 2021 року представник ДП "СЕТАМ" скористався правом надання відзиву на позов. Просить розглянути справу у відсутності представника ДП "СЕТАМ" та застосувати строки спливу позовної давності та відмовити ОСОБА_1 у задоволенні позовних вимог у повному обсязі.
16 червня 2021 року представник Інгулецького відділу державної виконавчої служби у місті Кривому Розі Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) скористався правом надання відзиву на позов.
01 липня 2021 року від представника ТОВ "ФК "Форінт" до суду подані пояснення третьої особи (через підсистему "Електронний суд").
02 липня 2021 року представник позивача - адвокат Фустіченко А.В. подала до суду заяву про забезпечення позову.
06 липня 2021 року судом постановлена ухвала про часткове задоволення заяви про забезпечення позову.
06 липня 2021 року представник позивача - адвокат Фустіченко А.В. подала до суду відповідь на відзив Інгулецького відділу державної виконавчої служби у місті Кривому Розі Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро).
07 липня 2021 року від представника ТОВ "ФК "Форінт" до суду подані пояснення третьої особи (засобами поштового зв`язку).
09 липня 2021 року представник позивача - адвокат Фустіченко А.В. подала до суду відповідь на відзив ДП "СЕТАМ".
20 липня 2021 року представник позивача - адвокат Фустіченко А.В. подала до суду пояснення на пояснення ТОВ "ФК "Форінт".
16 серпня 2021 року відповідач ОСОБА_2 подав до суду заяву про скасування засобів забезпечення позову та проведення судового засідання без його участі.
17 серпня 2021 року судом постановлена ухвала про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті. У задоволенні заяви ОСОБА_2 про скасування забезпечення позову від 16.08.2021 року відмовлено.
14 грудня 2021 року від адвоката Богославського А.С. до суду надійшло клопотання про надання матеріалів справи для ознайомлення та повідомлено, що він вступає у справу №213/1667/21 в якості представника позивача ОСОБА_1 , який 21.09.2021 уклав з ним договір на надання правової допомоги №06-09/21.
14 лютого 2022 року від начальника Інгулецького відділу державної виконавчої служби у місті Кривому Розі Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) надійшла заява про розгляд справи за відсутності представника відділу. Рішення просять прийняти на розгляд суду.
25 травня 2022 року від представника ТОВ "ФК "Форінт" до суду подана заява про закриття провадження у справі.
17 червня 2022 року від начальника Інгулецького відділу державної виконавчої служби у місті Кривому Розі Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) надійшла заява про розгляд справи за відсутності представника відділу. Рішення просять прийняти на розгляд суду.
26 вересня 2022 року від позивача ОСОБА_1 до суду надійшло клопотання про зупинення провадження у справі в зв`язку з проходженням ним служби в Збройних Силах України - до закінчення військового стану на території України.
22 листопада 2022 року судом постановлена ухвала про зупинення провадження у справі до припинення перебування ОСОБА_1 у складі Збройних Сил України.
19 квітня 2023 року від відповідача ОСОБА_2 до суду надійшла заява про направлення запиту до військової частини НОМЕР_1 щодо перевірки дійсного перебування ОСОБА_1 у складі даної військової частини з 14 березня 2022 року.
26 квітня 2023 року судом направлено запит до ІНФОРМАЦІЯ_1 з метою отримання інформації щодо проходження ОСОБА_1 військової служби у військовій частині НОМЕР_1 за мобілізацією.
01 травня 2023 року судом від начальника ІНФОРМАЦІЯ_1 отримана відповідь, що ОСОБА_1 на військовому обліку не перебував та не перебуває. На військову службу по мобілізації ІНФОРМАЦІЯ_2 не призивався.
25 травня 2023 року від відповідача ОСОБА_2 до суду надійшла заява про поновлення розгляду справи. Просить розгляд справи проводити без його участі, відмовити ОСОБА_1 у задоволенні позову та скасувати заходи забезпечення позову, застосовані ухвалою від 06.07.2021 року.
08 червня 2023 року судом направлено запит до Міністерства оборони України з метою отримання інформації щодо проходження ОСОБА_1 військової служби у військовій частині НОМЕР_1 за мобілізацією.
15 вересня 2023 року від відповідача ОСОБА_2 до суду надійшла заява про скасування заходів забезпечення позову, застосованих ухвалою від 06.07.2021 року та поновлення розгляду справи. Просить використати матеріали справи №213/4206/19 як преюдицію при розгляді справи №213/1667/21, розглянути справу без його участі та відмовити ОСОБА_1 у задоволенні позову
20 вересня 2023 року суддею постановлена ухвала про відмову у задоволенні клопотання відповідача ОСОБА_2 про скасування заходів забезпечення позову.
21 вересня 2023 року судом направлено запит до Сил територіальної оборони Збройних Сил України з метою отримання інформації щодо проходження ОСОБА_1 військової служби у військовій частині НОМЕР_1 за мобілізацією.
21 вересня 2023 року судом повторно направлено запит до Міністерства оборони України з метою отримання інформації щодо проходження ОСОБА_1 військової служби у військовій частині НОМЕР_1 за мобілізацією.
19 жовтня 2023 року судом отримана відповідь начальника управління персоналу штабу військової частини НОМЕР_2 , що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , дійсно проходить військову службу у військовій частині НОМЕР_1 Сил територіальної оборони Збройних Сил України на посаді начальника речової служби логістики.
02 листопада 2023 року на запит суду від командира військової частини НОМЕР_1 отримана довідка форми 5 на ОСОБА_1 №3141 від 18.10.2023 року.
23 квітня 2025 року судом направлено запит до Сил територіальної оборони Збройних Сил України з метою отримання інформації щодо проходження ОСОБА_1 військової служби у військовій частині НОМЕР_1 за мобілізацією, чи наявні повідомлення стосовно звільнення його з військової служби, загибелі або перебування в статусі безвісти зниклого військовослужбовця тощо.
24 квітня 2025 року судом направлено запит до Міністерства оборони України з метою отримання інформації щодо проходження ОСОБА_1 військової служби у військовій частині НОМЕР_1 за мобілізацією, чи наявні повідомлення стосовно звільнення його з військової служби, загибелі або перебування в статусі безвісти зниклого військовослужбовця тощо.
04 червня 2025 року судом отримана відповідь командира військової частини НОМЕР_1 , що старшого лейтенанта ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , було звільнено з військової служби у відставку за підпунктом "а" (за віком - у разі досягнення граничного віку перебування на військовій службі), відповідно до частини п`ятої статті 26 Закону України "Про військовий обов`язок і військову службу", на підтвердження чого надано витяг із наказу командира військової частини НОМЕР_1 № 46 від 14.02.2025.
13 червня 2025 року суддею постановлена ухвала про поновлення провадження у справі.
18 липня 2025 року від відповідача ОСОБА_2 до суду надійшла заява про розгляд справи без його участі та клопотання про застосування преюдиційності судових рішень.
21 липня 2025 від ОСОБА_4 надійшло клопотання про заміну третьої сторони.
22 липня 2025 року заява про заміну сторони її правонаступником надійшла від ТОВ "ФК "Форінт".
09 вересня 2025 року судом постановлена ухвала про залишення позовної заяви без розгляду на підставі ч. 5 ст.223, п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України.
25 вересня 2025 року від відповідача ОСОБА_2 до суду надійшло клопотання про скасування заходів забезпечення позову.
02 грудня 2025 року постановою Дніпровського апеляційного суду скасовано ухвалу Інгулецького районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 09 вересня 2025 року. Цивільна справа направлена до Інгулецького районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області для продовження розгляду.
12 грудня 2025 року матеріали цивільної справи отримані Інгулецьким районним судом міста Кривого Рогу Дніпропетровської області.
12 грудня 2025 року судом постановлена ухвала про відмову у задоволенні клопотання відповідача ОСОБА_2 про скасування заходів забезпечення позову.
10 лютого 2026 року до суду надійшла заява ТОВ "ФК "Форінт" про здійснення процесуального правонаступництва у справі №213/1667/21 відносно третьої особи.
10 лютого 2026 року судом постановлена ухвала про заміну третьої сторони ТОВ "ФК "Форінт" на правонаступника - ТОВ «ІНКОМ-ФІНАНС» та заміну ТОВ «ІНКОМ-ФІНАНС» його правонаступником - ОСОБА_4 .
27 березня 2026 року від третьої особи ОСОБА_4 до суду надійшло клопотання про зупинення провадження у справі в зв`язку з його перебуванням у складі Збройних Сил України, що переведені на воєнний стан.
30 березня 2026 року судом постановлена ухвала про відмову у задоволенні клопотання третьої особи ОСОБА_4 про зупинення провадження у справі.
01 квітня 2026 року від відповідача ОСОБА_2 до суду надійшла заява про розгляд справи без його участі та клопотання про застосування преюдиційності судових рішень.
02 квітня 2026 року від відповідача ОСОБА_2 до суду надійшла заява про скасування заходів забезпечення позову.
07 квітня 2026 року судом постановлена ухвала про часткове задоволення заяви відповідача ОСОБА_2 про скасування заходів забезпечення позову (ухвала оскаржується стороною позивача і станом на 08 липня 2026 року не набрала законної сили).
29 червня 2026 року від відповідача ОСОБА_2 до суду надійшла заява про встановлення факту систематичного зловживання процесуальними правами позивачем ОСОБА_1 , застосування заходів процесуального примусу та врахування обставин при вирішенні справи.
08 липня 2026 року від представника позивача - адвоката Максимова Р.І. до суду надійшла заява про визнання особистої явки відповідача обов`язковою.
Інші процесуальні дії у справі судом не здійснювались.
Інших заяв/клопотань не надходило.
* * *
Учасники процесу у судове засідання не з`явились, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином та своєчасно. 
Судом відмовлено у задоволенні клопотання представника позивача про визнання особистої явки відповідача обов`язковою.
Враховуючи предмет спору та засоби доказування, якими мають бути підтверджені або спростовані обставини по справі, суд не вбачає підстав для визнання за необхідне обов`язковою особисту участь ОСОБА_2 у судовому засіданні, який раніше надав свої пояснення по справі.
Разом з тим, суд звертає увагу на недобросовісні дії зі сторони позивача, які призводять до безпідставного затягування розгляду справи та вирішення даного спору, що проявляється у вигляді постійного відкладення судових засідань протягом тривалого часу. 
Такі дії сторони позивача суперечать завданням та основним засадам цивільного судочинства та є доказом не виконання визначених ч. 2 ст. 43 ЦПК України обов`язків учасника справи, які полягають, в тому числі, у виявленні поваги до суду та інших учасників судового процесу та сприянні своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи.
Як зазначено у постанові Верховного суду від 01.10.2020 у справі № 361/8331/18 (провадження № 61-22682св19), а саме: Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С. А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.
Верховний Суд виходив з того, що якщо представники сторін чи інших учасників судового процесу не з`явилися в судове засідання, а суд вважає, що наявних у справі матеріалів достатньо для розгляду справи та ухвалення законного і обґрунтованого рішення, не відкладаючи розгляду справи, він може вирішити спір по суті. Основною умовою відкладення розгляду справи є не відсутність у судовому засіданні представників сторін, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні. Отже, неявка учасника судового процесу у судове засідання, за умови належного повідомлення сторони про час і місце розгляду справи, не є підставою для скасування судового рішення, ухваленого за відсутності представника сторони спору.
За таких обставин, суд вважає можливим вирішення спору у відповідному судовому засіданні та ухвалення рішення у справі за відсутності учасників процесу, на підставі наявних у справі доказів.

Фактичні обставини, встановлені судом.
05 березня 2008 року між ВАТ «Райффайзен Банк Аваль» та ОСОБА_1 і ОСОБА_3 укладено договір іпотеки № S014/03-03/130/1, за умовами якого забезпечується вимоги іпотекодержателя, що витікають з Генеральної угоди від 05 березня 2008 року № S014/03-03/130. Боржником зазначено ОСОБА_1 . Предметом іпотеки є нежитлове приміщення за адресою: АДРЕСА_1 , 1/3 частина якого належить ОСОБА_1 та 2/3 частини - ОСОБА_3 . Прізвище іпотекодавців у договорі зазначено з помилками, проте зазначено їхні серії та номери паспортів, а також ідентифікаційні коди.
Довіреністю від 14 квітня 2016 року, посвідченою приватним нотаріусом Криворізького міського нотаріального округу Дніпропетровської області Кульбідою Є. М., ОСОБА_1 уповноважив ОСОБА_7. представляти його інтереси. Строк дії довіреності - до 14 квітня 2019 року.
На виконанні в Інгулецькому ВДВС знаходиться зведене виконавче провадження НОМЕР_10 стосовно боржника ОСОБА_1 , до складу якого входять виконавчі провадження на загальну суму боргу 1 108 459,15 грн, а саме: ВП № НОМЕР_8, ВП № НОМЕР_11, ВП № НОМЕР_12.
Виконавче провадження № НОМЕР_8 відкрито на підставі виконавчого листа № 214/7927/15-ц (2/213/70/17) від 10 липня 2018 року про солідарне стягнення з ОСОБА_1 та ОСОБА_3 на користь ПАТ «Райффайзен Банк Аваль» заборгованості за кредитним договором від 06 березня 2008 року № S014/03-03/131, станом на 21 грудня 2015 року, а саме: заборгованість за кредитом у сумі 38 011,51 доларів США, заборгованість за процентами у сумі 2 125 доларів США, пеня за прострочення сплати процентів - 9 515,11 грн.
Виконавче провадження № НОМЕР_12 відкрито на підставі виконавчого листа № 214/7927/15-ц (2/213/70/17) від 10 липня 2018 року про стягнення з ОСОБА_1 та ОСОБА_3 на користь ПАТ «Райффайзен Банк Аваль» судових витрат зі сплати судового збору за подання апеляційної скарги в сумі 15 486,05 грн, в рівних частинах, по 7 743 грн з кожного.
Виконавче провадження № НОМЕР_11 відкрито на підставі виконавчого листа № 214/7927/15-ц (2/213/70/17) від 10 липня 2018 року про стягнення з ОСОБА_1 та ОСОБА_3 на користь ПАТ «Райффайзен Банк Аваль» судових витрат зі сплати судового збору за подання позову в сумі 14 078,23 грн в рівних частинах, по 7 039,12 грн з кожного.
Копії постанов надсилалися позивачу.
13 серпня 2018 року головний державний виконавець Інгулецького ВДВС Терещенко Ю.В. виніс постанову про арешт майна боржника - наклав арешт на все майно, що належить ОСОБА_1 у межах суми звернення стягнення, з урахуванням витрат виконавчого провадження в сумі 1 220 205,06 грн.
24 вересня 2018 року на підставі ухвали Інгулецького районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 07 вересня 2018 року головним державним виконавцем Інгулецького ВДВС Терещенко Ю. В. замінено стягувача у виконавчому провадженні № НОМЕР_8 з ПАТ «Райффайзен Банк Аваль» на ТОВ «ФК «Форінт».
19 лютого 2019 року головним державним виконавцем Інгулецького ВДВС Терещенко Ю. В., у рамках виконавчого провадження № НОМЕР_8, винесено постанову про опис та арешт майна ОСОБА_1 - спірного майна. На описане майно накладене арешт та встановлено обмеження - заборона відчуження. Відповідальним зберігачем призначено представника ОСОБА_1 - ОСОБА_5 . Сторонам виконавчого провадження роз`яснено можливість у 10-денний строк з дня винесення постанови досягти згоди щодо вартості майна та необхідності письмово повідомити про це виконавця. Копії постанови надіслано сторонам виконавчого провадження.
04 квітня 2019 року головним державним виконавцем Інгулецького ВДВС Терещенко Ю.В. № НОМЕР_8 винесена постанова про призначення суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання ОСОБА_6 для участі у виконавчому провадженні для оцінки 1/3 частини нежитлового приміщення, вбудованого в житловий будинок, загальною площею 134,8 кв. м.
Згідно з висновками про вартість майна від 09 липня 2019 року ринкова вартість 1/3 частини нежитлового приміщення, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 становить 228 667 грн без ПДВ.
18 липня 2019 року Інгулецьким ВДВС Красніцькому В.Г. та ТОВ «ФК «Форінт» надіслано повідомлення про оцінку арештованого майна від 16 липня 2019 року.
08 серпня 2019 року Інгулецьким ВДВС до Державного підприємства «СЕТАМ» направлена заявка на реалізацію арештованого майна - 1/3 частини нежитлового приміщення, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 .
16 серпня 2019 року ДП «СЕТАМ» сторонам виконавчого провадження та Інгулецькому ВДВС надіслано повідомлення про реалізацію предмета іпотеки шляхом проведення електронних торгів із зазначенням дати та часу проведення електронних торгів (16 вересня 2019 року) та початкової ціни продажу майна (228 667 грн).
ДП «СЕТАМ» розмістило оголошення про проведення електронних торгів за лотом № 369455 в газеті «Варіанти» від 19 серпня 2019 року № 30 та в газеті «Авізо» від 20 серпня 2019 року № 32. Згідно із свідоцтвами про державну реєстрацію друкованого засобу масової інформації газети «Авізо» та «Варіанти» є місцевими, для населення Дніпропетровської області.
13 вересня 2019 року ОСОБА_2 на рахунок ДП «СЕТАМ» сплатив 11 433,35 грн, як гарантійний внесок за участь у торгах.
Згідно з протоколом № 431798 16 вересня 2019 року проведено електронні торги по реєстраційному номеру лота № 369455 з реалізації спірного майна. Стартова ціна - 228 667 грн, ціна продажу - 228 667 грн. Сума сплаченого гарантійного внеску - 11 433,35 грн. Переможець торгів - учасник № 6 ОСОБА_2 . Сума, яку необхідно перерахувати на рахунок продавця - 217 233,65 грн, зазначені суми необхідно було сплатити переможцем до 30 вересня 2019 року. Протокол надіслано Інгулецькому ВДВС 25 вересня 2019 року.
18 вересня 2019 року ОСОБА_2 сплатив на рахунок Інгулецького ВДВС 217 233,65 грн.
Згідно з розпорядженням № НОМЕР_8 від 24 вересня 2019 року грошові кошти, в сумі 213 350,71 грн, 18 вересня 2019 року надійшли на рахунок Інгулецького ВДВС.
26 вересня 2019 року грошові кошти в сумі 193 567 грн Інгулецьким ВДВС перераховані на рахунок ТОВ «ФК «Форінт», 02 жовтня 2019 року - 3 529,86 грн.
Постановою державного виконавця Інгулецького ВДВС Калугіної А.І. від 11 жовтня 2019 року знято арешт з реалізованого майна.
15 жовтня 2019 року державним виконавцем Інгулецького ВДВС Калугіною А.І. складено акт про реалізацію предмета іпотеки. 15 жовтня 2019 року акт про реалізацію отримали боржник і переможець та він був надісланий стягувачу.
16 жовтня 2019 року приватним нотаріусом Криворізького міського нотаріального округу Дніпропетровської області Кульбідою Є. М. видано свідоцтво про право власності на спірне майно на ім`я ОСОБА_2 . Право власності не зареєстровано. Позивач з 18 вересня 2019 року по 17 жовтня 2019 року, станом на 21 жовтня 2019 року, неодноразово подавав державному реєстратору заяви про заборону вчинення реєстраційних дій.
Постановою державного виконавця Інгулецького ВДВС Калугіної А.І. від 01 листопада 2019 року накладено арешт на все майно ОСОБА_1 
* * *
Вищезазначені фактичні обставини щодо проведення електронних торгів від 16.09.2019 року, законність дій органу державної виконавчої служби та відсутність підстав для визнання торгів недійсними були предметом доказування та дослідження у цивільних справах:
- №213/4206/19 за позовом ОСОБА_1 до Інгулецького відділу державної виконавчої служби у місті Кривому Розі Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро), Дніпропетровської філії Державного підприємства «СЕТАМ», ОСОБА_2 , третя особа - Товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Форінт», про визнання недійсними електронних торгів, визнання недійсним протоколу за результатами проведення прилюдних торгів з реалізації, визнання незаконним акта реалізації предмета іпотеки;
- №213/4877/19 за позовом ОСОБА_3 до Інгулецького відділу державної виконавчої служби у м. Кривому Розі Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро), Державного підприємства «СЕТАМ», ОСОБА_2 , треті особи: товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Форінт», ОСОБА_1 , про визнання недійсними електронних торгів та скасування протоколу про проведені електронні торги.
По цивільній справі №213/4206/19 - Рішенням Інгулецького районного суду м. Кривого Рогу від 05.01.2021 року у задоволенні позову було відмовлено, а постановою Дніпровського апеляційного суду від 28.04.2021 року це рішення в основній частині залишено без змін. Постановою Верховного Суду від 09.02.2022 року судові рішення були скасовані лише в частині вимог до Дніпропетровської філії ДП «СЕТАМ» як до неналежного відповідача, а в решті постанова апеляційного суду залишена без змін, тобто висновки щодо законності торгів стосовно належних учасників спору залишилися чинними.
По цивільній справі №213/4877/19 - Рішенням суду першої інстанції у позові було відмовлено, а постановою Дніпровського апеляційного суду від 20.07.2022 року рішення залишено без змін; це рішення набрало законної сили. 
Із мотивувальних частин судових рішень у справах № 213/4206/19 та № 213/4877/19 випливає, що судами вже були досліджені та встановлені такі обставини: електронні торги від 16.09.2019 року щодо спірного майна проведені відповідно до вимог закону; процедура реалізації майна через електронні торги була дотримана; відсутні порушення, які б впливали на результат торгів або були достатньою правовою підставою для визнання торгів недійсними; дії державного виконавця, які не стосуються безпосередньо правил проведення торгів, мають самостійний спосіб оскарження й самі по собі не є підставою для визнання торгів недійсними; щодо відповідача ОСОБА_2 судами не встановлено обставин, які свідчили б про його недобросовісну поведінку при набутті майна на торгах.

Зміст спірних правовідносин.
Викладеним обставинам відповідають правовідносини, що витікають з права оскарження результатів електронних торгів.

Норми права, які застосовує суд та мотиви їх застосування.
Згідно зі ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
Способи захисту цивільних прав та інтересів передбачені ст.16 ЦК України, за положеннями якої під способами захисту суб`єктивних цивільних прав є закріплені законом матеріально-правові заходи примусового характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав та вплив на правопорушника.
Особа, право якої порушено, може скористатися відповідно до положень вказаної статті не будь-яким, а цілком конкретним способом захисту свого права, одним із способів якого є визнання правочину недійсним.
Норми статей 650, 655, ч. 4 ст. 656 ЦК України відносять процедуру публічних торгів до договорів купівлі-продажу. 
Таким чином, враховуючи правову природу реалізації майна шляхом проведення електронних торгів, відповідно до якої до покупця - учасника електронних торгів, переходить право власності боржника на майно, на яке звернено стягнення, а також, що за результатами проведення електронних торгів складається акт про проведені електронні торги, який є документом, що підтверджує виникнення права власності на придбане майно, відчуження майна на електронних торгах є правочином.
Закон України «Про виконавче провадження» визначає умови і порядок виконання рішень судів та інших органів (посадових осіб), що відповідно до закону підлягають примусовому виконанню у разі невиконання їх у добровільному порядку.
Главою 4 цього Закону визначається загальний порядок звернення стягнення на майно боржника. Серед іншого, відповідно до частини першої статті 52 цього Закону звернення стягнення на майно боржника полягає в його арешті, вилученні та примусовій реалізації.
Стаття 44 цього Закону передбачає черговість задоволення вимог стягувачів, згідно з якою в першу чергу задовольняються забезпечені заставою вимоги щодо стягнення з вартості заставленого майна.
Положеннями статті 54 Закону визначено особливості звернення стягнення на заставлене майно. Зокрема, згідно із частиною восьмою цієї статті примусове звернення стягнення на предмет іпотеки здійснюється державним виконавцем з урахуванням положень Закону України «Про іпотеку».
Отже, за змістом цієї статті підставою для застосування положень Закону України «Про іпотеку» до спірних правовідносин є звернення стягнення на предмет іпотеки, тобто його арешт, вилучення та примусова реалізація в розумінні частини першої статті 52 Закону України «Про виконавче провадження».
Таким чином, норми Закону України «Про виконавче провадження» допускають звернення стягнення на предмет іпотеки в ході процедури виконавчого провадження без судового рішення про звернення стягнення на предмет іпотеки, в межах процедури стягнення коштів з іпотекодавця на користь іпотекодержателя.
Нерухоме майно передається на реалізацію з прилюдних торгів за ціною та в порядку, передбаченому Законом України «Про виконавче провадження». При цьому умови, процедура підготовки та порядок проведення торгів з реалізації арештованого нерухомого майна, розрахунків за придбане майно й оформлення результатів торгів визначено Порядком реалізації арештованого майна.
За змістом пункту 2 розділу VІІ Порядку реалізація предмета іпотеки здійснюється відповідно до вимог цього Порядку з урахуванням особливостей, визначених цим пунктом та Законом України «Про іпотеку».
Відповідно до статті 1 Закону України «Про іпотеку» іпотека - це вид забезпечення виконання зобов`язання нерухомим майном, що залишається у володінні і користуванні іпотекодавця, згідно з яким іпотекодержатель має право в разі невиконання боржником забезпеченого іпотекою зобов`язання одержати задоволення своїх вимог за рахунок предмета іпотеки переважно перед іншими кредиторами цього боржника у порядку, встановленому цим Законом.
За положеннями частин першої і третьої статті 33 Закону України «Про іпотеку» у разі невиконання або неналежного виконання боржником основного зобов`язання іпотекодержатель має право задовольнити свої вимоги за основним зобов`язанням шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки.
Право іпотекодержателя на звернення стягнення на предмет іпотеки також виникає з підстав, встановлених статтею 12 цього Закону.
Звернення стягнення на предмет іпотеки здійснюється на підставі рішення суду, виконавчого напису нотаріуса або згідно з договором про задоволення вимог іпотекодержателя.
За змістом статті 41 Закону України «Про іпотеку» реалізація предмета іпотеки, на який звертається стягнення за рішенням суду, проводиться шляхом продажу на прилюдних торгах у межах процедури виконавчого провадження, передбаченої Законом України «Про виконавче провадження», з дотриманням вимог цього Закону.
Відповідно до порядку примусового звернення стягнення коштів з боржника, врегульованого Законом України «Про виконавче провадження», першочергово звертається стягнення на відповідні кошти боржника, рухоме майно, а за його відсутності - на об`єкти нерухомості.
Статтею 54 цього Закону передбачено, що звернення стягнення на заставлене майно в порядку примусового виконання допускається за виконавчими документами для задоволення вимог стягувача - заставодержателя.
Оскільки статтею 575 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) іпотеку визначено як окремий вид застави, норми Закону України «Про виконавче провадження» дозволяють звернути стягнення на іпотечне майно для задоволення вимог іпотекодержателя.
Згідно з ч.1 ст.215 ЦК України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п`ятою та шостою статті 203 цього Кодексу.
Частинами 1-3, 5-6 ст.203 ЦК України встановлені такі загальні вимоги, додержання яких є необхідним для чинності правочину: зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам; особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності; волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі; правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним ; правочин, що вчиняється батьками (усиновлювачами), не може суперечити правам та інтересам їхніх малолітніх, неповнолітніх чи непрацездатних дітей.
Зі змісту ч.1 ст.215 ЦК України слідує, що підставами недійсності електронних торгів є недодержання вимог закону саме в момент їх проведення, тобто порушення процедури правил проведення торгів, які встановлені Порядком реалізації арештованого майна, затвердженим Наказом Міністерства юстиції України № 2831/5 від 29 вересня 2016 року (далі - Порядок).
Відповідно до правової позиції, викладеної у Постанові Верховного Суду від 24 жовтня 2012 року у справі № 6-116цс12, при вирішенні позову про визнання прилюдних торгів недійсними суду необхідно встановити такі факти: чи мало місце порушення вимог Тимчасового положення та інших норм при проведенні прилюдних торгів; чи вплинули ці порушення на результати торгів; чи мало місце порушення прав і законних інтересів позивачів, які оспорюють результати торгів.
* * * 
На підставі ст.ст. 12, 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом, кожна сторона також несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій.
Відповідно до ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
Відповідно до ч.4 ст.82 ЦПК України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.
Преюдиційні факти - це факти, встановлені рішенням чи вироком суду, що набрали законної сили. Преюдиційність ґрунтується на правовій властивості законної сили судового рішення і означається його суб`єктивними і об`єктивними межами, за якими сторони та інші особи, які брали участь у розгляді справи, а також їх правонаступники не можуть знову оспорювати в іншому процесі встановлені судовим рішенням у такій справі правовідносини. Преюдиційні обставини є обов`язковими для суду, який розглядає справу навіть у тому випадку, коли він вважає, що вони встановлені неправильно. Таким чином, законодавець намагається забезпечити єдність судової практики та запобігти появі протилежних за змістом судових рішень (постанова КЦС ВС від 19.12.2019 по справі №520/11429/17).
Частиною першою статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» передбачено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав та свобод людини (далі - Конвенція) та практику суду як джерело права. У преамбулі та статті 6 параграфа 1 Конвенції, у рішенні Європейського суду з прав людини від 25 липня 2002 року у справі за заявою № 48553/99 «Совтрансавто-Холдінг» проти України», а також у рішенні Європейського суду з прав людини від 28 жовтня 1999 року у справі за заявою № 28342/95 «Брумареску проти Румунії» встановлено, що існує усталена судова практика конвенційних органів щодо визначення основним елементом верховенства права принципу правової певності, який передбачає серед іншого і те, що у будь-якому спорі рішення суду, яке вступило в законну силу, не може бути поставлено під сумнів (постанова КЦС ВС від 17.12.2019 по справі №641/1793/17).

Висновки суду.
Частиною 1 статті 76 ЦПК України передбачено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
Згідно з ст. 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування.
Відповідно до ч. ч. 1, 5, 6, 7 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом.
Згідно з ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили.
Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
Оцінка доказів - завершальний етап процесу доказування. Вона полягає в перевірці судом доброякісності засобів доказування, що має на меті визначити їх доказову силу.
Об`єктом захисту виступає порушене, невизнане або оспорюване право чи цивільний інтерес. Порушення права пов`язане з позбавленням його володільця можливості здійснити (реалізувати) своє право повністю або частково. При оспорюванні або невизнанні права виникає невизначеність у праві, спричинена поведінкою іншої особи. Суд повинен установити, чи були порушені, не визнані або оспорені права, свободи чи інтереси цих осіб, і залежно від установленого вирішити питання про задоволення позовних вимог або відмову в їх задоволенні.
Суд, аналізуючи вище викладене, дослідивши обставини справи, перевіривши їх доказами, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, виходячи з принципів розумності, виваженості та справедливості, дійшов висновку про недоведеність позовних вимог ОСОБА_1 , інтереси якого представляє адвокат Максимов Роман Ігорович, до Інгулецького відділу державної виконавчої служби у місті Кривому Розі Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро), Державного підприємства "СЕТАМ", ОСОБА_2 , треті особи - ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , про визнання недійсними електронних торгів, скасування протоколу електронних торгів, акту реалізації предмета іпотеки та свідоцтва про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів.
Встановивши, що позивачем не доведено належними та допустимими доказами порушення порядку реалізації майна на електронних торгах на момент їх проведення і порушення у зв`язку з цим його прав та законних інтересів, а також не знайшло свого підтвердження недобросовісність дій набувача ОСОБА_2 , суд приходить до висновку про відмову у задоволенні позовних вимог у повному обсязі.
Інші доводи сторін не впливають на висновки суду та не потребують детального обґрунтування, що відповідає практиці Європейського суду з прав людини.
Зокрема, Європейський суд з прав людини вказав, що пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи («Проніна проти України», N 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18.07.2006).
Обґрунтовуючи своє рішення, суд приймає до уваги вимоги ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», відповідно до якої суди застосовують при розгляді справи Конвенцію та практику Суду як джерело права та висновки Європейського суду з прав людини зазначені в рішенні у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v. Spain) від 9 грудня 1994 року, серія А, № 303А, п. 2958. Згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення.

Щодо застосування строку позовної давності.
З приводу застосування передбаченого ст. 48 Закону України "Про іпотеку" строку оскарження результатів прилюдних торгів слід вказати наступне:
Суд застосовує позовну давність лише тоді, коли є підстави для задоволення позовної вимоги. Тобто, перш ніж застосувати позовну давність, суд має з`ясувати та зазначити у судовому рішенні, чи порушене право або охоронюваний законом інтерес позивача, за захистом якого той звернувся до суду. Якщо таке право чи інтерес не порушені, суд відмовляє у задоволенні позову через його необґрунтованість. Лише якщо буде встановлено, що право або охоронюваний законом інтерес особи дійсно порушені, але позовна давність спливла, і про це зробила заяву інша сторона спору, суд відмовляє у позові через сплив позовної давності за відсутності поважних причин її пропуску, наведених позивачем. Саме такої позиції дотримуються суді при розглядів спорів (зокрема, постанови Великої Палати Верховного Суду від 22 травня 2018 року у справі № 369/6892/15-ц, від 31 жовтня 2018 року у справі № 367/6105/16-ц, від 7 листопада 2018 року у справі № 575/476/16-ц).
Якщо суд дійде висновку, що заявлені позовні вимоги є необґрунтованими, то повинен відмовити в задоволенні такого позову саме з цієї підстави, що також викладено у Постанові Верховного Суду від 03.02.2022 № 758/10335/16-ц, тому суд відмовляє у задоволенні позову, не застосовуючи позовну давність.
Щодо заходів забезпечення позову.
Відповідно до ч.ч. 9, 10 ст. 158 ЦПК України у випадку залишення позову без розгляду, закриття провадження у справі або у випадку ухвалення рішення щодо повної відмови у задоволенні позову суд у відповідному судовому рішенні зазначає про скасування заходів забезпечення позову. У такому разі заходи забезпечення позову зберігають свою дію до набрання законної сили відповідним рішенням або ухвалою суду.
Щодо розподілу судових витрат.
У зв`язку з тим, що у задоволені позовних вимог відмовлено, судові витрати розподілу не підлягають.
Керуючись ст.ст. 15, 16, 203, 215, 650, 655, 656 ЦК України, ст.ст. 1, 33,41,43 Закону України «Про іпотеку», ст.ст.54, 58 Закону України «Про виконавче провадження», ст.ст. ст. ст. 4, 5, 12, 13, 76-82, 141, 259, 263 - 265 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В:

В задоволенні позову ОСОБА_1 , інтереси якого представляє адвокат Максимов Роман Ігорович, до Інгулецького відділу державної виконавчої служби у місті Кривому Розі Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро), Державного підприємства "СЕТАМ", ОСОБА_2 , треті особи - ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , про визнання недійсними електронних торгів, скасування протоколу електронних торгів, акту реалізації предмета іпотеки та свідоцтва про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів - відмовити.
Судові витрати у справі покласти на позивача.
Скасувати заходи забезпечення позову, застосовані ухвалою Інгулецького районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 06 липня 2021 року, але вони зберігають свою дію до набрання цим рішенням законної сили.

Апеляційна скарга на рішення суду, в зв`язку з оголошенням його вступної та резолютивної частини, подається до Дніпровського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. 
Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Позивач - ОСОБА_1 , адреса реєстрації: АДРЕСА_3 , РНОКПП НОМЕР_3 .
Представник позивача - адвокат Максимов Роман Ігорович, адреса: АДРЕСА_4 , РНОКПП НОМЕР_4 .
Відповідачі:
- Інгулецький відділ державної виконавчої служби у місті Кривому Розі Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро), адреса: Дніпропетровська область, м. Кривий Ріг, вул. Груні Романової, 22а, код ЄДРПОУ 34545923;
- Державне підприємство «СЕТАМ», адреса: м. Дніпро, 01001, вул. В.Вінниченко, буд. 2, код ЄДРПОУ 00015622;
- ОСОБА_2 , адреса: АДРЕСА_5 , РНОКПП НОМЕР_5 .
Треті особи: 
- ОСОБА_3 , адреса: АДРЕСА_3 , РНОКПП НОМЕР_6 .
- ОСОБА_4 , адреса: АДРЕСА_6 , РНОКПП НОМЕР_7 .

Повне судове рішення складено 20 липня 2026 року.

Головуючий суддя В.В.Попов.