ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД  РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 серпня 2026 року | Справа №160/29678/25

Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Захарчук-Борисенко Н. В. 
розглянувши у письмовому провадженні у місті Дніпро адміністративну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства "ДТЕК Павлоградвугілля", Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії,-

УСТАНОВИВ:

30 жовтня 2025 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла вказана позовна заява, в якій позивач просить:
- визнати протиправною бездіяльність ПрАТ «ДТЕК Павлоградугілля» щодо ненадання повної інформації про шкідливі виробничі фактори та термін їх дії за зміну у інформаційній довідці (відповіді на припис) від 24.06.2024 р.
- визнати протиправною бездіяльність Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці щодо невжиття заходів державного контролю та перевірки достовірності даних, внесених до інформаційної довідки;
- зобов`язати ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» внести достовірні дані до інформаційної довідки від 24.06.2024 р. з урахуванням припису Держпраці та фактичних результатів атестації робочих місць;
- зобов`язати Південно-Східне міжрегіональне управління Держпраці провести позапланову перевірку достовірності результатів атестації робочого місця позивача.
Позовна заява обґрунтована тим, що в інформаційній довідці Південно-східного міжрегіонального управління державної служби з питань праці від 24.06.2024 р. зазначені менш шкідливі показникі умов праці, ніж на анатолгічних робочих місцях на тому ж підприємстві за тією ж професією. Внаслідок чого позивачу, який пропрацював в шкідливих умовах вугільної промисловості 25 років і 9 днів за результатами результатами оцінювання з метою встановлення ступеню встрати професійної працездатності встановлено 25 % втрати працездатності. У зазначеній довідці відсутня інформація на припис Південно-Східного міжрегіонального управління Держпраці щодо терміну дії польового фактору за зміну, що є обов`язковим показником для визначення шкідливості умов праці та належного віднесення роботи до категорії з особливими умовами праці. Така неповнота інформації спотворює результати атестації робочого місця і може призвести до заниження рівня шкідливості, порушення права позивача на пільгове пенсійне забезпечення та гарантії, передбачені Законом України «Про охорону праці», зокрема результати проходження медичного обстеження лікарсько-експертної комісії з профпатології високоспеціалізованого закладу охорони здоров`я Комунального підприємства «Дніпропетровська обласна клінічна лікарня ім.Мечникова» «Дніпропетровської обласної ради». На адвокатський запит від 26.08.2025 р. Південно-Східного міжрегіонального управління Держпраці із запитом надати інформацію, щодо контролю за якістю проведення атестиції робочих місць за умовами праці ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» та надати копію листа роботодавця від 01.05.2024 р. На зазначений запит надійшла відповідь від Південно-Східного міжрегіонального управління Держпраці у вигляді копії інформації про умови праці працівника від 01.05.2024 р. надіслані роботодавцем на припис Держпраці. Також, зазначено, що роботодавцем так і не зазначено термін дії пильового фактору за заміну. В зв`язку з чим, представником позивача надіслано адвокатський запит до ПрАТ «ДТЕК ПАВЛОГРАДВУГІЛЛЯ», з вимогою повідомити про причини відсутності інформації на припис Південно-Східного міжрегіонального управління державної служби з питань праці щодо терміну дії пильового фактору за заміну в інформаційній довідці про умови праці ОСОБА_1 від 01.05.2024 р. вих. №1266. Зазначений адвокатськи запит надіслано 17.09.2025 р. рекомендованим листом, але на момент подання позовної заяви відповідь не отримана. Зазначає, що Південно-Східне міжрегіональне управління Державної служби України з питань праці наділений великим обсягом повноважень для виконання покладених на нього завдань, зокрема для отримання необхідної інформації та оформлення інформаційної довідки про умови праці із належними даними.
Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями дана справа розподілена судді Златін С.В. 
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 17.10.2025 р. прийнято адміністративний позов до розгляду та відкрито провадження в адміністративній справі за правилами спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи у письмовому провадженні в порядку статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України.
Крім того, цією ухвалою суду витребувано у Приватного акціонерного товариства «ДТЕК ПАВЛОГРАДВУГІЛЛЯ»:
- копію приписа Держпраці ПС/3.1/17514-23 від 10.08.2023 р.;
- акти вимірювань факторів виробничого середовища (шум, гази, пил, вологість, температура, вібрація тощо) умов праці Гараєва Д.О.;
- накази по підприємству про проведення атестації робочого місця (стосовно Гараєва Д.О.).
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 20.10.2025 р. закрито провадження у справі №160/29678/25 за позовом ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «ДТЕК ПАВЛОГРАДВУГІЛЛЯ», Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії в частині наступних заявлених позовних вимог:
- визнати протиправною бездіяльність ПрАТ «ДТЕК Павлоградугілля» щодо ненадання повної інформації про шкідливі виробничі фактори та термін їх дії за зміну у інформаційній довідці (відповіді на припис) від 24.06.2024 р.
- зобов`язати ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» внести достовірні дані до інформаційної довідки від 24.06.2024 р. з урахуванням припису Держпраці та фактичних результатів атестації робочих місць.
Крім того, цією ж ухвалою залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» (51400, м. Павлоград, вул. Соборна, 76, код ЄДРПОУ 00178353).
03 листопада 2025 року від Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці надійшов відзив, в якому зазначено, що після одержання від роботодавця ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» відповідей на зазначені приписи Південно-Східне міжрегіональне управління Державної служби з питань проаналізовані документи, після чого складено та надіслано інформаційну довідку про умови праці працівника при підозрі в нього хронічного професійного захворюванням (отруєння) ОСОБА_1 , працівника ВСП «Шахтоуправління Тернівське» ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля», від 24.06.2024 р. №ПС/3.1/11466-24. Слід зазначити, що позовна заява не містить конкретних доказів того, що в інформаційній довідці зазначені менш шкідливі показники умов праці, ніж на аналогічних робочих місцях на тому ж підприємстві за тією ж професією. Також, позивачем не зазначено, якої самої професії із чотирьох описаних в Інформаційній довідці стосуються вимоги позовної заяви. Щодо відсутності в інформаційній довідці «терміну дії польового фактору за зміну», слід зазначити, що інформаційна довідка від 24.06.2024 р. №ПС/3.1/11466-24 містить «терміну дії польового фактору за зміну», який взятий з даних атестації робочих місць та про, що відповідачем зазначено в даному відзові на позовну заяву. З урахуванням, Міжрегіональне управління вважає, що інформаційну довідку про умови праці ОСОБА_1 складено згідно з постановою Кабінету Міністрів України від 17 квітня 2019 року №337 «Про затвердження Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві» та на підставі матеріалів, отриманих від роботодавця.
Крім того, відповідно до змісту позовних вимог, позивач, в обгрунтування наведеної вимоги посилається лише на наявність у територіального органу Держпраці повноважень щодо здійснення контролю за якістю проведення атестації робочих місць за умовами праці, що закріплене у пункті 7 статті 4 Положення про Південно-Східне міжрегіональне управління Державної служби з питань праці, затвердженого наказом Держпраці від 23.09.2022 № 164. Однак жодних обставин, за яких Відповідача має бути зобов`язано провести перевірку якості проведення атестації робочих місць за умовами праці Позивачем не наведено. Також слід зазначити. що порядок контролю за якістю проведення атестації робочих місць за умовами праці на даний час не затверджено, тому Відповідач не вправі надавати висновок за результатами експертизи якості проведення атестації робочих місць за умовами праці. Окрім того, Відповідач не наділен повноваженнями проведення розслідування не підтверджених документами фактів, які підтверджують або заперечують здійснення роботодавцем або працівником не зафіксованих у письмовій формі дій, допитування свідків щодо умов праці. Також, Позивачем не оскаржувалися результати проведених ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» атестації робочих місць у судовому порядку.
Відповідно до Розпорядження №136д від 09.01.2026 р. «Щодо призначення повторного автоматизованого розподілу справи» у зв`язку з призначенням судді Станіслава ЗЛАТІНА суддею іншого суду, на підставі Указу Президента України від 13.12.2025 року №958/2025 відповідно до підпункту 2.3.44 пункту 2.3 Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням РСУ від 11.11.2024 №39, погодженого ДСАУ від 29.11.2024 №529 призначити повторний автоматизований розподіл справи №160/29678/25 за позовом ОСОБА_1 , за допомогою автоматизованої системи документообігу.
За результатами повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями, справу №160/29678/25 розподілено 09.01.2026 р. судді Захарчук-Борисенко Н.В.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 14.01.2026 р. прийнято адміністративний позов до розгляду та відкрито провадження в адміністративній справі за правилами спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи у письмовому провадженні в порядку статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України.
Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору, суд зазначає таке.
Судом встановлено, що ОСОБА_1 працював на ВСП «Шахтоуправління»: «Шахта «Західно-Донбаська» та «Шахта «Тернівська» ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» з 02.03.1998 р. по 07.07.2023 р. електрослюсарем підземним та майстром гірничим підземним на дільниці з видобутку вугілля та дільниці монтажно-демонтажних робіт.
31.07.2023 р. до Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці надійшов Запит Комунального некомерційного підприємства «Тернівська центральна міська лікарня» Тернівської міської ради на складення санітарно-гігієнічної характеристики умов праці працівника при підозрі у нього хронічного професійного захворювання (отруєння) від 27.07.2023 р. №01-30/853 (вх. №18752/ПС/1-23 від 31.07.2023 р.)
Відповідно до вищезазначеного запиту від 27.07.2023 р. №01-30/853 у ОСОБА_1 , що працює (працював) на ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» виробничий структурний підрозділ «Шахтоуправління Тернівське», шахта «Західно-Донбаська» (с. Тернівка, вул. Маяковського, буд. 33) встановлено діагноз: вертеброгенна цервікалгія, люмбоішіалгія справа зі стійким больовим та м`язово-тонічнимсиндромами на тлі остеохонтроза, спондилоартроза, деформуючого спондильоза шийного і п/к відділів хребта, дискозів С5-С6;С6-С7(описання знімків23.06.23 зроблених 25.05.23). Вторинний плечолопатковий періатроз з 2-х боків. Порушення статико-динамічної функції хребта 1-2ст. Поліостеоартроз. Артроз ключе-акроміальних зчленень 1 ст., плече-лопатковий періатроз, ПФС 1ст., Артроз, з періатрозом, ліктьових суглобів 1 ст., ПФС 0-1 ст. і колінних суглобів 1-2 ст., ПФС 1 ст. Хронічний бронхіт, фаза неповної ремісії. Емфізема легень. Пневмофіброз. ЛН 1ст. Двобічна хронічна нейросенсорна приглухуватість 2 ступеня (з легким зниженням слуху) закласифікацією В.О. Останкович і Н.І. Пономарьової.
10.08.2023 р. Південно-Східне міжрегіональне управління Державної служби з питань праці надіслало роботодавцю ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» - Припис на надання роботодавцем документів, що необхідні для складення санітарно-гігієнічної характеристики умов праці (інформаційної довідки) на працівника при підозрі в нього хронічного професійного захворювання (отруєння) відповідно до Закону України «Про охорону праці» (статті 13, 17, 22, 26), постанови Кабінету Міністрів України від 11 лютого 2015 р. № 96 «Про затвердження Положення про Державну службу України з питань праці» № ПС/3.1/17514-23 та № ПС/3.1/17515-23.
Згідно з вищезазначеним Приписом Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці від 10.08.2023 р. № ПС/3.1/17514-23 та №ПС/3.1/17515-23, ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» необхідно було подати у строк до 31.08.2023 р. інформацію (документи) про умови праці працівника – ОСОБА_1 , 1980 р.н., за професіями: учень електрослюсаря підземного, електрослюсар підземний, майстер гірничий підземний (шахта «Західно-Донбаська» ВСП «Шахтоуправління Тернівське» ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля», 02.03.1998-28.02.2002, 04.03.2002-12.12.2003, 10.12.2003-30.04.2012, 24.09.2018-07.07.2023): майстер гірничий підземний (філія «Павлоградське управління по монтажу, демонтажу та ремонту гірничошахтного обладнання» ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля», 01.05.2012-21.09.2018).
Після одержання від роботодавця ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» відповідей на зазначені приписи (вхідні дати листів від 28.09.2023 р. та 05.06.2024 р.) Південно-Східне міжрегіональне управління Державної служби з питань праці складено та надіслано інформаційну довідку про умови праці працівника при підозрі в нього хронічного професійного захворюванням (отруєння) ОСОБА_1 , працівника ВСП «Шахтоуправління Тернівське» ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля», від 24.06.2024 р. №ПС/3.1/11466-24:
1. Учень електрослюсаря підземного (22.06.1998 – 21.07.1998), електрослюсар підземний дільниці з видобутку вугілля шахти «Західно-Донбаська» (21.07.1998 28.02.2002, 15.12.2003–04.07.2006, 24.09.2018–07.07.2023). Дані за професією наведенні згідно проведеної атестації у 2019 році. Дослідження 06.09.2019 проведені санітарно-промисловими лабораторіями ТОВ «ЕКО» та ДП «Запорізький ЕТЦ». Аерозоль фіброгенної дії. Пил природний, мінеральний, утворюється при роботі гірничошахтного обладнання при руйнуванні та подрібнені гірничого масиву, завантаженні та транспортуванні гірничої маси. Пил у повітрі робочої зони знаходиться у вигляді аерозолів дезінтеграції зі вмістом вільного діоксиду кремнію 10-70%, до складу якого входять дрібні та великі (більш 5 мкм) фракції пилу. Аерозолі мають переважно фіброгенну дію. Шляхи проникнення в організм працівника – через органи дихання. Листом ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» від 01.05.2024 № 1266 зазначено, що враховуючи забезпеченість та використання працівником респіратора РПА-ТД-2, під вплив шкідливого фактору не підпадав. На робочому місті концентрація аерозолю фіброгенної дії перевищує гранично-допустиму концентрацію в 43,1 рази згідно до «Гігієнічних регламентів хімічних речовин у повітрі робочої зони», затверджених наказом Міністерства охорони здоров`я України від 14.07.2020 № 1596. Згідно з Державними санітарними нормами та правилами «Гігієнічна класифікація праці за показниками шкідливості та небезпечності факторів виробничого середовища, важкості та напруженості трудового процесу», затвердженими наказом МОЗ України від 08.04.2014 № 248 умови праці по вмісту хімічних речовин в повітрі робочої зони відносяться до відносяться до 3 класу 4 ступеня «Шкідливі».
1. Електрослюсар підземний дільниці з видобутку вугілля шахти «Тернівська» (04.03.2002–12.12.2003). Характеристика технологічного процесу. Виконував роботи по обслуговуванню машин, механізмів і електрообладнання у шахті. Основним шкідливим виробничим фактором, що міг призвести до погіршення стану здоров`я є аерозоль фіброгенної дії, шум, важкість праці; супутнім – напруженість праці. Перелік шкідливих факторів, що мали місце при виконанні працівником технологічного процесу: пил фіброгенної дії (вуглецевопородний); мікроклімат; шум; важкість праці; напруженість праці. Дані за професією наведенні згідно проведеної атестації у 2020 році. Дослідження 08.06.2020 проведені лабораторією гігієнічних та екологічних досліджень ТОВ «НДВП «Екологія» (м. Львів). Пил природний, мінеральний, утворюється при роботі гірничошахтного обладнання при руйнуванні та подрібнені гірничого масиву, завантаженні та транспортуванні гірничої маси. Пил у повітрі робочої зони знаходиться у вигляді аерозолів дезінтеграції зі вмістом вільного діоксиду кремнію 5-10%, до складу якого входять дрібні та великі (більш 5 мкм) фракції пилу. Аерозолі мають переважно фіброгенну дію. Шляхи проникнення в організм працівника – через органи дихання. Листом ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» від 01.05.2024 № 1266 зазначено, що враховуючи забезпеченість та використання працівником респіратора РПА-ТД-2, під вплив шкідливого фактору не підпадав. На робочому місті концентрація аерозолю фіброгенної дії перевищує гранично-допустиму концентрацію в 23,31 рази згідно до «Гігієнічних регламентів хімічних речовин у повітрі робочої зони», затверджених наказом Міністерства охорони здоров`я України від 14.07.2020 № 1596. Згідно з Державними санітарними нормами та правилами «Гігієнічна класифікація праці за показниками шкідливості та небезпечності факторів виробничого середовища, важкості та напруженості трудового процесу», затвердженими наказом МОЗ України від 08.04.2014 № 248 умови праці по вмісту хімічних речовин в повітрі робочої зони відносяться до відносяться до 3 класу 4 ступеня «Шкідливі».
1. Підземний майстер гірничий дільниці монтажно-демонтажних робіт шахти «Західно-Донбаська» (04.07.2006 – 30.04.2012). Характеристика технологічного процесу. Контролював і забезпечував виконання усіма робітниками дільниці планових завдань у змінах по видобутку вугілля, проводив виробничий інструктаж робітників, обстежував робочі місця на дільниці у змінах, забезпечував безпечну роботу і інше. Перелік шкідливих факторів, що мали місце при виконанні працівником технологічного процесу: пил фіброгенної дії (вуглепородний); мікроклімат; шум; важкість праці; напруженість праці. Перелік машин та обладнання, характеристика технологічного процесу робота не пов`язана з особистим обслуговуванням та управлінням машин та обладнання. Кількісна характеристика кожного фактора виробничого середовища і трудового процесу за період роботи (за наявності). Дані за професією наведенні згідно проведеної атестації у 2020 році. Дослідження 07.08.2020 проведені лабораторією гігієнічних та екологічних досліджень ТОВ «НДВП «Екологія» (м. Львів). Аерозоль фіброгенної дії. Пил природний, мінеральний, утворюється при роботі гірничошахтного обладнання при руйнуванні та подрібнені гірничого масиву, завантаженні та транспортуванні гірничої маси. Пил у повітрі робочої зони знаходиться у вигляді аерозолів дезінтеграції зі вмістом вільного діоксиду кремнію 10-70%, до складу якого входять дрібні та великі (більш 5 мкм) фракції пилу. Аерозолі мають переважно фіброгенну дію. Шляхи проникнення в організм працівника – через органи дихання. Листом ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» від 01.05.2024 № 1266 зазначено, що враховуючи забезпеченість та використання працівником респіратора РПА-ТД-2, під вплив шкідливого фактору не підпадав. На робочому місті концентрація аерозолю фіброгенної дії перевищує гранично-допустиму концентрацію в 17,52 разів згідно до «Гігієнічних регламентів хімічних речовин у повітрі робочої зони», затверджених наказом Міністерства охорони здоров`я України від 14.07.2020 № 1596. Згідно з Державними санітарними нормами та правилами «Гігієнічна класифікація праці за показниками шкідливості та небезпечності факторів виробничого середовища, важкості та напруженості трудового процесу», затвердженими наказом МОЗ України від 08.04.2014 № 248 умови праці по вмісту хімічних речовин в повітрі робочої зони відносяться до відносяться до 3 класу 4 ступеня «Шкідливі».
1. Філія «Павлоградське управління по монтажу, демонтажу та ремонту гірничошахтного обладнання «ДТЕК Павлоградвугілля». Майстер гірничий гірничомонтажної дільниці №3. Об`єкт виконання робіт ВСП «Шахтоуправління Тернівське» ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» (01.05.2012 – 21.09.2018). Характеристика технологічного процесу. Працював на гірничомонтажній дільниці №3. Об`єкт виконання робіт ВСП «Шахтоуправління Тернівське» ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля». Перелік шкідливих факторів, що мали місце при виконанні працівником технологічного процесу: пил фіброгенної дії (вуглепородний); мікроклімат; шум; важкість праці; напруженість праці. Основним джерелом шуму було технологічне обладнання. Кількісна характеристика кожного фактора виробничого середовища і трудового процесу за період роботи (за наявності). Дані за професією наведені по аналогічному робочому місцю в аналогічних умовах праці згідно проведеної атестації ВСП «Шахтоуправління Тернівське» ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» у 2015 році. Дослідження проведено 14.04.2015 санітарно-промисловими лабораторіями ТОВ «ЕКО» та ДП «Запорізький ЕТЦ». Аерозоль фіброгенної дії. Пил природний, мінеральний, утворюється при роботі гірничошахтного обладнання при руйнуванні та подрібнені гірничого масиву, завантаженні та транспортуванні гірничої маси. Пил у повітрі робочої зони знаходиться у вигляді аерозолів дезінтеграції зі вмістом вільного діоксиду кремнію від 10 до 70%, до складу якого входять дрібні та великі (більш 5 мкм) фракції пилу. Аерозолі мають переважно фіброгенну дію. Шляхи проникнення в організм працівника – через органи дихання. На робочому місті концентрація аерозолю фіброгенної дії перевищує гранично-допустиму концентрацію в 32,2 рази згідно до «Гігієнічних регламентів хімічних речовин у повітрі робочої зони», затверджених наказом Міністерства охорони здоров`я України від 14.07.2020 № 1596. Згідно з Державними санітарними нормами та правилами «Гігієнічна класифікація праці за показниками шкідливості та небезпечності факторів виробничого середовища, важкості та напруженості трудового процесу», затвердженими наказом МОЗ України від 08.04.2014 № 248 умови праці по вмісту хімічних речовин в повітрі робочої зони відносяться до відносяться до 3 класу 4 ступеня «Шкідливі».
Не погоджуючись із ненадання повної інформації про шкідливі виробничі фактори та термін їх дії за зміну у інформаційній довідці від 24.06.2024 р. та бездіяльністю Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці щодо невжиття заходів державного контролю та перевірки достовірності даних, внесених до інформаційної довідки, позивач звернувся до суду із цим позовом.
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам суд враховує наступне.
Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначаєЗакон України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" від 5 квітня 2007 року № 877-V.
Стаття 1 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05 квітня 2007 року №877-V (далі - Закон № 877-V) вказує, що заходи державного нагляду (контролю) - планові та позапланові заходи, які здійснюються у формі перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та в інших формах, визначених законом.
Відповідно до ч. 4 ст. 2 Закону №877-Vзаходи контролю здійснюються органами державного нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю та зайнятість населення у встановленому цимЗакономпорядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах та міжнародними договорами.
Частиною першоюстатті 6 Закону №877-Vвстановлено, що підставами для здійснення позапланових заходів є:
подання суб`єктом господарювання письмової заяви до відповідного органу державного нагляду (контролю) про здійснення заходу державного нагляду (контролю) за його бажанням;
виявлення та підтвердження недостовірності даних, заявлених суб`єктом господарювання у документі обов`язкової звітності, крім випадків, коли суб`єкт господарювання протягом місяця з дня первинного подання повторно подав такий документ з уточненими достовірними даними або якщо недостовірність даних є результатом очевидної описки чи арифметичної помилки, яка не впливає на зміст поданої звітності. У разі виявлення органом державного нагляду (контролю) помилки у документі обов`язкової звітності він упродовж десяти робочих днів зобов`язаний повідомити суб`єкта господарювання про необхідність її виправлення у строк до п`яти робочих днів з дня отримання повідомлення. Невиправлення помилки у встановлений строк є підставою для проведення позапланового заходу;
перевірка виконання суб`єктом господарювання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виданих за результатами проведення попереднього заходу органом державного нагляду (контролю);
звернення фізичної особи (фізичних осіб) про порушення, що спричинило шкоду її (їхнім) правам, законним інтересам, життю чи здоров`ю, навколишньому природному середовищу чи безпеці держави, з додаванням документів чи їх копій, що підтверджують такі порушення (за наявності). Позаплановий захід у такому разі здійснюється територіальним органом державного нагляду (контролю) за наявністю погодження центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу.
У такому разі перед початком здійснення позапланового заходу державного нагляду (контролю) посадові особи територіального органу державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі, крім документів, передбачених цимЗаконом, додатковокопію погодження центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу на проведення такої перевірки. Суб`єкти господарювання мають право не допускати посадових осіб територіального органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходів державного нагляду (контролю), якщо вони не пред`явили документи, передбачені цим абзацом;
неподання суб`єктом господарювання документів обов`язкової звітності за два звітні періоди підряд без поважних причин або без надання письмових пояснень про причини, що перешкоджали поданню таких документів;
доручення Прем`єр-міністра України про перевірку суб`єктів господарювання у відповідній сфері у зв`язку з виявленими системними порушеннями та/або настанням події, що має значний негативний вплив на права, законні інтереси, життя та здоров`я людини, захист навколишнього природного середовища та забезпечення безпеки держави;
настання аварії, смерті потерпілого внаслідок нещасного випадку або професійного захворювання, що було пов`язано з діяльністю суб`єкта господарювання.
Під час проведення позапланового заходу з`ясовуються лише ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для здійснення цього заходу, з обов`язковим зазначенням цих питань у посвідченні (направленні) на проведення заходу державного нагляду (контролю).
Згідно з частиною другою статті 6 Закону № 877-V проведення позапланових заходів з інших підстав, крім передбачених цією статтею, забороняється, крім позапланових заходів, передбачених частиною четвертоюстатті 2 цього Закону.
Відповідно до частини 3 статті 6 Закону № 877-V суб`єкт господарювання повинен ознайомитися з підставою проведення позапланового заходу з наданням йому копії відповідного посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю).
Згідно з ч.5 ст.7 Закону № 877-Vперед початком здійснення заходу посадові особи органу державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу або уповноваженій ним особі (фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі) посвідчення (направлення) та службове посвідчення, що засвідчує посадову особу органу державного нагляду (контролю), і надати суб`єкту господарювання копію посвідчення (направлення).
Постановою Кабінету Міністрів України від 21 серпня 2019 року № 823 «Деякі питання здійснення державного нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю`затверджено Порядок здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю, який визначає процедуру здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю юридичними особами (включаючи їх структурні та відокремлені підрозділи, які не є юридичними особами) та фізичними особами, які використовують найману працю (далі - об`єкт відвідування) (далі - Порядок № 823).
Відповідно до п. 2 Порядку № 823 заходи державного контролю за додержанням законодавства про працю з питань виявлення неоформлених трудових відносин здійснюються у формі інспекційних відвідувань, що проводяться інспекторами праці Держпраці та її територіальних органів.
Заходи контролю за додержанням законодавства про працю здійснюються інспекторами праці виконавчих органів міських рад міст обласного значення та сільських, селищних, міських рад об`єднаних територіальних громад (з питань своєчасної та у повному обсязі оплати праці, дотримання мінімальних державних гарантій в оплаті праці, оформлення трудових відносин) (далі - виконавчі органи рад) у формі, визначеній абзацом першим цього пункту.
Згідно з п.5 Порядку № 823 підставами для здійснення інспекційних відвідувань є, зокрема: 1) звернення працівника про порушення стосовно нього законодавства про працю; 2) звернення фізичної особи, стосовно якої порушено правила оформлення трудових відносин; 3) рішення керівника органу контролю про проведення інспекційних відвідувань, прийняте за результатами аналізу інформації, отриманої із засобів масової інформації, інших джерел, доступ до яких не обмежений законодавством, та джерел, зазначених у підпунктах 1, 2, 4-7 цього пункту; 4) рішення суду; 5) повідомлення посадових осіб органів державного нагляду (контролю), правоохоронних органів про виявлені в ході виконання ними повноважень ознак порушення законодавства про працю щодо неоформлення та/або порушення порядку оформлення трудових відносин.
Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбаченіКонституцієюта законами України (частина 2статті 19Конституції України).
Наведена норма означає, що суб`єкт владних повноважень зобов`язаний діяти лише на виконання закону, за умов і обставин, визначених ним, вчиняти дії, не виходячи за межі прав та обов`язків, дотримуватися встановленої законом процедури, обирати лише встановлені законодавством України способи правомірної поведінки під час реалізації своїх владних повноважень.
Позивач просить визнати протиправною бездіяльність Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці щодо невжиття заходів державного контролю та перевірки достовірності даних, внесених до інформаційної довідки від 24.06.2024 року та зобов`язати відповідача провести позапланову перевірку достовірності результатів атестації робочого місця позивача.
Обґрунтовуючи зазначені вимоги, позивач посилається, зокрема, на те, що Держпраці наділене повноваженнями щодо здійснення контролю за якістю проведення атестації робочих місць за умовами праці, однак, на його думку, відповідач не здійснив належної перевірки достовірності відомостей щодо умов її праці та результатів атестації робочого місця.
Як вже зазначалось, згідно зі статтею 1 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» №877-V державний нагляд (контроль) — це діяльність уповноважених законом органів щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання.
Відповідно до статті 3 Закону №877-V державний нагляд (контроль) здійснюється, зокрема, за принципами законності, об`єктивності, неупередженості та здійснення державного нагляду (контролю) лише за наявності підстав та в порядку, визначених законом.
Отже, орган державного нагляду не може здійснювати контрольні заходи довільно, так само як і не може бути зобов`язаний судом до проведення конкретного контрольного заходу лише на підставі самого факту наявності у нього відповідних повноважень.
Необхідною передумовою для визнання бездіяльності органу протиправною є встановлення конкретного юридичного обов`язку, який покладено на відповідний орган законом, виникнення такого обов`язку за певних фактичних обставин та його невиконання.
Суд враховує доводи позивача про те, що Держпраці наділене повноваженнями щодо контролю за якістю проведення атестації робочих місць за умовами праці.
Відповідно до пункту 1 Порядку проведення атестації робочих місць за умовами праці, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 01.08.1992 №442, атестація робочих місць проводиться на підприємствах і в організаціях незалежно від форм власності та господарювання, де технологічний процес, використовуване обладнання, сировина та матеріали є потенційними джерелами шкідливих і небезпечних виробничих факторів.
Згідно з пунктом 2 Порядку №442 основною метою атестації є регулювання відносин між власником або уповноваженим ним органом і працівниками щодо реалізації їх прав на здорові й безпечні умови праці, пільгове пенсійне забезпечення, пільги та компенсації за роботу в несприятливих умовах.
Пунктом 4 Порядку №442 передбачено проведення атестації атестаційною комісією, склад і повноваження якої визначаються наказом по підприємству.
Пунктом 6 Порядку №442 визначено завдання атестаційної комісії, до яких належать, зокрема, визначення переліку робочих місць, що підлягають атестації, установлення відповідності застосовуваного технологічного процесу, сировини та матеріалів проектам і технологічній документації, визначення та дослідження факторів виробничого середовища і трудового процесу, а також комплексна оцінка факторів виробничого середовища і характеру праці.
При цьому пунктом 11 Порядку №442 передбачено, що контроль за якістю проведення атестації робочих місць за умовами праці покладається на Держпраці. 
Таким чином, суд погоджується з позивачем у тому, що Держпраці має відповідні контрольні повноваження.
Однак із самого факту наявності таких повноважень не випливає безумовний обов`язок відповідача за кожним зверненням працівника проводити окрему позапланову перевірку результатів атестації.
Саме наявність цього причинно-правового зв`язку між конкретною нормою права, юридичним обов`язком органу та його невиконанням - позивачем не доведена.
Суд враховує, що відповідно до статті 6 Закону №877-V звернення фізичної особи про порушення, що спричинило шкоду її правам, законним інтересам, життю чи здоров`ю, є однією з передбачених законом підстав для проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю).
Водночас зазначене положення не встановлює правила, відповідно до якого будь-яке звернення фізичної особи автоматично породжує безумовний обов`язок органу провести позапланову перевірку саме в тому обсязі, способі та з того питання, яке визначає заявник.
Це випливає і з самої конструкції Закону №877-V, який встановлює не лише перелік підстав для проведення позапланових заходів, але й процедуру їх організації, визначення предмета перевірки та меж повноважень контролюючого органу.
Зокрема, відповідно до частини першої статті 6 Закону №877-V під час проведення позапланового заходу з`ясовуються лише ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для його здійснення.
Отже, позапланова перевірка не є універсальним способом повторного дослідження всіх обставин трудових відносин чи повторного встановлення всіх показників умов праці.
Ключовим для вирішення спору є встановлення того, чи був відповідач бездіяльним.
Бездіяльність суб`єкта владних повноважень має місце тоді, коли такий суб`єкт не вчиняє певної дії, яку відповідно до закону він був зобов`язаний і мав можливість вчинити.
У цій справі матеріали справи не свідчать про те, що Держпраці взагалі не реагувало на звернення позивача.
Навпаки, як встановлено судом, відповідач здійснював відповідні дії щодо отримання та опрацювання інформації, необхідної для з`ясування обставин щодо умов праці позивача, у тому числі витребував відповідні документи у роботодавця, отримав їх та на їх підставі склав інформаційну довідку від 24.06.2024 р.
Таким чином, поведінка відповідача не характеризується повною бездіяльністю.
Верховний Суд у справі №804/3263/16 розглядав подібну ситуацію щодо звернення працівника до Держпраці з проханням провести перевірку. У тій справі суд врахував, що після звернення працівника Головним управлінням Держпраці було проведено позапланову перевірку, за результатами якої складено відповідні документи та надано заявнику обґрунтовану відповідь. 
Отже, для оцінки поведінки органу контролю має значення не лише сам факт звернення особи, а й фактичні дії, здійснені органом за результатами такого звернення.
У цій справі такі дії відповідачем здійснювалися.
Суд окремо враховує, що провадження у справі в частині позовних вимог до ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля»: про визнання протиправною бездіяльності щодо ненадання повної інформації про шкідливі виробничі фактори та термін їх дії за зміну в інформаційній довідці від 24.06.2024 р. та про зобов`язання підприємства внести достовірні дані до інформаційної довідки, закрито.
Ця обставина має принципове значення для вирішення позову до Держпраці.
Так, позивач фактично виходить із того, що інформація, надана ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля», є неповною та/або недостовірною, у зв`язку з чим Держпраці повинно було провести додаткову перевірку.
Однак суд не може у межах розгляду позовних вимог до Держпраці фактично вирішити спір щодо правомірності дій ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля», провадження щодо яких закрито.
Іншими словами, суд не вправі виходити з того, що інформація ДТЕК є недостовірною, як із встановленої обставини, оскільки питання про правомірність поведінки підприємства в межах цього провадження по суті не вирішувалося.
Тому твердження позивача про недостовірність відомостей, наданих роботодавцем, саме по собі не може бути покладене в основу висновку про протиправну бездіяльність Держпраці.
Відповідно до статті 245 КАС України суд у разі встановлення порушення прав позивача може зобов`язати суб`єкта владних повноважень вчинити певні дії.
При цьому такий спосіб захисту застосовується у разі встановлення судом протиправності поведінки суб`єкта владних повноважень.
Верховний Суд послідовно виходить із того, що судовий контроль за діяльністю суб`єкта владних повноважень не означає перебрання судом на себе його дискреційних або контрольних функцій.
Цей підхід особливо важливий у спорах про проведення контрольних заходів: суд має перевірити, чи діяла адміністрація відповідно до закону, але не повинен без встановлення протиправності зобов`язувати контролюючий орган здійснювати конкретний контрольний захід.
У практиці Верховного Суду щодо державного нагляду підкреслюється значення визначених законом підстав, предмета та меж контрольного заходу. Зокрема, у постанові у справі №280/8281/20 Верховний Суд звернув увагу на положення Закону №877-V, відповідно до якого під час позапланового заходу з`ясовуються лише питання, необхідність перевірки яких стала підставою для його проведення. 
Тобто суд не може сформулювати предмет перевірки довільно та фактично створити для контролюючого органу новий обов`язок, якщо такого обов`язку прямо не встановлено законом.
Важливим є також те, що позивач просить провести перевірку достовірності результатів атестації, однак із позовних вимог не вбачається конкретного порушення процедури атестації, яке має бути перевірене.
Натомість позов фактично ґрунтується на загальному твердженні про недостовірність результатів та інформації.
Однак припущення про можливу недостовірність результатів атестації не є тотожним встановленому порушенню порядку її проведення.
Відтак у межах вимог до Держпраці суд не може перетворювати спір про достовірність інформаційної довідки роботодавця на спір про протиправність бездіяльності державного органу.
Суд враховує також доводи відповідача про те, що Держпраці не наділене повноваженнями проводити розслідування не підтверджених документами фактів, встановлювати факти здійснення роботодавцем чи працівником не зафіксованих письмово дій або допитувати свідків щодо умов праці у тому обсязі, на якому наполягає позивач.
Ці доводи узгоджуються з положеннями частини другої статті 19 Конституції України, відповідно до якої орган державної влади може здійснювати лише ті повноваження та в той спосіб, які прямо передбачені законом.
Отже, суд не може зобов`язати Держпраці здійснити дії, які фактично виходять за межі встановленої законом процедури державного нагляду.
Відповідно до частини першої статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.
Частина друга статті 77 КАС України покладає на суб`єкта владних повноважень обов`язок довести правомірність своїх рішень, дій чи бездіяльності.
Водночас ця норма не означає, що позивач взагалі звільнений від доказування обставин, на яких ґрунтується його позов.
Позивач повинен довести, що його право або законний інтерес порушено; відповідач мав конкретний юридичний обов`язок; цей обов`язок виник за відповідних обставин; відповідач його не виконав.
У цій справі позивач не довів наявності саме бездіяльності відповідача, оскільки Держпраці здійснювало дії щодо розгляду звернення та опрацювання документів.
Не доведено також, що після вчинення цих дій відповідач мав безумовний обов`язок провести ще одну позапланову перевірку.
Водночас суд враховує правові позиції Верховного Суду щодо значення атестації робочих місць.
Верховний Суд неодноразово наголошував, що контроль за додержанням підприємствами правил проведення атестації робочих місць здійснюється державними контролюючими органами, а відповідальність за неналежне проведення атестації не може перекладатися на працівника. Зокрема, така правова позиція наведена у правових висновках Верховного Суду у справі №520/15025/16-а та в оглядах практики Верховного Суду. 
Однак наведена практика не означає, що будь-яка незгода працівника з результатами атестації створює обов`язок Держпраці провести позапланову перевірку.
Навпаки, із цієї практики випливає, що контроль за атестацією є функцією держави, тоді як конкретний спосіб реалізації такої контрольної функції має визначатися відповідно до законодавства.
Тому наведені висновки Верховного Суду не спростовують висновку про відсутність у цій справі доказів протиправної бездіяльності відповідача.
Таким чином, судом встановлено, що Південно-Східне міжрегіональне управління Держпраці дійсно наділене повноваженнями щодо здійснення контролю за якістю проведення атестації робочих місць за умовами праці, що передбачено пунктом 11 Порядку №442.
Разом із тим наявність у відповідача відповідних контрольних повноважень сама по собі не свідчить про виникнення у нього безумовного юридичного обов`язку за зверненням позивача провести саме позапланову перевірку достовірності результатів атестації робочого місця.
Судом встановлено, що відповідач не залишив звернення позивача без реагування, а здійснив відповідні дії щодо отримання та опрацювання документів і відомостей, що стосуються умов праці позивача, у тому числі матеріалів атестації, за результатами чого складено інформаційну довідку від 24.06.2024 року.
При цьому провадження у справі в частині позовних вимог до ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» щодо ненадання повної інформації про шкідливі виробничі фактори та термін їх дії за зміну, а також щодо зобов`язання підприємства внести достовірні дані до інформаційної довідки закрито. Отже, суд у межах цієї справи не встановлює правомірності чи протиправності дій підприємства та не може виходити з недостовірності наданої ним інформації як із встановленої обставини.
Позивачем не наведено конкретного порушення порядку проведення атестації робочого місця, не визначено конкретної норми законодавства, яку, на її думку, було порушено, та не доведено наявності конкретного юридичного обов`язку Держпраці провести саме позаплановий захід державного нагляду після здійснення відповідачем заходів щодо розгляду звернення та опрацювання відповідних документів.
Саме по собі посилання на повноваження Держпраці, незгода з результатами атестації, припущення про неповноту інформації та посилання на можливу недостовірність окремих відомостей не свідчать про протиправну бездіяльність відповідача.
З огляду на наведене суд дійшов висновку, що відсутні передбачені статтею 245 КАС України підстави для зобов`язання відповідача провести позапланову перевірку, оскільки протиправної бездіяльності Південно-Східного міжрегіонального управління Держпраці судом не встановлено.
Відтак позовні вимоги про визнання протиправною бездіяльності Південно-Східного міжрегіонального управління Держпраці та зобов`язання провести позапланову перевірку достовірності результатів атестації робочого місця позивача є необґрунтованими та задоволенню не підлягають.
Враховуючи викладене, на підставі наданих доказів у їх сукупності, системного аналізу положень законодавства України, суд вважає, що позов не підлягає задоволенню.
Щодо витрат на професійну правничу допомогу, суд зазначає наступне.
Відповідно до частини першої статті 132 Кодексу адміністративного судочинства України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.
Згідно з пунктом 1 частини третьої статті 132 КАС України до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать, зокрема, витрати на професійну правничу допомогу.
Частиною першою статті 134 КАС України передбачено, що витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави.
Водночас право сторони на компенсацію витрат на професійну правничу допомогу не є безумовним, оскільки така компенсація здійснюється за правилами розподілу судових витрат, установленими КАС України.
Відповідно до частини першої статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, усі судові витрати, які підлягають відшкодуванню відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі.
Разом із тим у даній справі суд дійшов висновку про відмову у задоволенні позовних вимог, заявлених до Південно-Східного міжрегіонального управління Держпраці.
Отже, відсутня передбачена частиною першою статті 139 КАС України умова для покладення на відповідача обов`язку компенсувати позивачу понесені ним витрати на професійну правничу допомогу.
При цьому суд враховує, що відповідно до частини сьомої статті 139 КАС України розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів, а відповідно до частини дев`ятої цієї статті при вирішенні питання про розподіл судових витрат суд враховує, зокрема, чи пов`язані ці витрати з розглядом справи, чи є їх розмір обґрунтованим та пропорційним предмету спору, значенню справи для сторони, поведінці сторін та іншим передбаченим законом критеріям.
Верховний Суд у своїй практиці послідовно виходить із того, що розподіл витрат на професійну правничу допомогу здійснюється не лише за фактом їх понесення, а з урахуванням результату розгляду спору, документального підтвердження таких витрат, їх необхідності, обґрунтованості та співмірності.
Зокрема, у постанові Великої Палати Верховного Суду від 19.02.2020 у справі №755/9215/15-ц зазначено, що саме з огляду на конкретні обставини справи суд має оцінювати обґрунтованість та необхідність відповідних витрат, а також їх співмірність.
Верховний Суд також неодноразово наголошував, що суд при вирішенні питання про компенсацію витрат на професійну правничу допомогу має виходити з критеріїв реальності, необхідності та розумності таких витрат.
У цій справі судом не встановлено підстав для покладення витрат позивача на професійну правничу допомогу на відповідача, оскільки позовні вимоги до Південно-Східного міжрегіонального управління Держпраці задоволенню не підлягають.
Таким чином, з огляду на відмову у задоволенні позовних вимог до Південно-Східного міжрегіонального управління Держпраці, правові підстави для стягнення з відповідача на користь позивача витрат на професійну правничу допомогу відсутні. У зв`язку з цим вимога позивача про відшкодування витрат на професійну правничу допомогу задоволенню не підлягає.
Відповідно до ч.1 ст.143 КАС України, суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі.
Відповідно до статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, у разі відмови в задоволенні позову судові витрати не присуджуються на користь сторони за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень. 
Керуючись ст. 2, 5, 14, 241-246, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

УХВАЛИВ:

У задоволені позовної заяви ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «ДТЕК ПАВЛОГРАДВУГІЛЛЯ», Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії – відмовити.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Н.В. Захарчук-Борисенко