справа № 691/1142/26
провадження № 2/691/1204/26

Р І Ш Е Н Н Я
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 вересня 2026 року | Городищенський районний суд  Черкаської області

В складі:
головуючого судді Савенко О.М.
за участю секретаря судового засідання Шаповал Т.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Городище Черкаської області цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Вільшанської селищної ради Звенигородського району Черкаської області про встановлення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за законом,- 
встановив:
ОСОБА_1 звернулася в Городищенський районний суд Черкаської області з позовною заявою до Вільшанської селищної ради Звенигородського району Черкаської області про встановлення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.
Обґрунтовуючи позовну заяву позивач посилається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 в с.В`язівок Городищенського району, Черкаської області померла ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть, виданим виконавчим комітетом В`язівської сільської ради Городищенського району, Черкаської області 11 червня 2007 року, Серії НОМЕР_1 , актовий запис №40. ОСОБА_2 була її матір`ю . Після смерті ОСОБА_2 відкрилася спадщина, яка складається з житлового будинку АДРЕСА_1 . Позивач є спадкоємцем після смерті матері – ОСОБА_2 . Для того, щоб оформити право власності на спадкове майно, 26 червня 2026 року вона звернулася до державного нотаріуса Шполянської державної нотаріальної контори із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом після померлої матері на житловий будинок з будівлями, що знаходиться АДРЕСА_1 . Проте, нотаріус оглянувши подані документи, повідомив, що вона як спадкоємець за законом в установлений законом термін спадщину не прийняла, а також відсутній правовстановлюючий документ на житловий будинок з надвірними будівлями, який належав померлій, тому відмовив у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом. Згідно довідки В`язівського старостинського округу №3 Вільшанської селищної ради Звенигородського району Черкаської області, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , до дня смерті, ІНФОРМАЦІЯ_1 , була зареєстрована та постійно проживала по АДРЕСА_1 . На час смерті проживала одиноко. Разом з тим, домоволодіння згідно записів із господарської книги №12, номер об`єкта по господарського обліку №0579-3, яке знаходиться за адресою АДРЕСА_1 , належить ОСОБА_2 . Даний об`єкт нерухомого майна розташований на неприватизованій земельній ділянці площею 0,25га під будівництво та обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд. За життя її мати не реєструвала право власності на вказане будинковолодіння. Весь час, після смерті ОСОБА_2 вона вважала себе такою, що прийняла спадщину, оскільки тривалий час фактично без реєстрації проживала зі своєю матір`ю в належному їй будинку за адресою: АДРЕСА_1 , в зв`язку з її похилим віком та проблемами зі здоров`ям, допомагала вести господарство, доглядати за будинком і після її смерті, вона продовжила доглядати за вказаним будинком до цього часу. Враховуючи вказані вище обставини, змушена звернутися до суду з метою визначення додаткового строку для прийняття спадщини після смерті матері – ОСОБА_2 . Виходячи з вищевикладеного, що строк для прийняття спадщини, нею пропущено з об`єктивних на те причин, просить суд визнати їх поважними та визначити їй, ОСОБА_1 , додатковий строк для прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_2 (а.с.1-4).
Ухвалою Городищенського районного суду Черкаської області від 10 липня 2026 року у цивільній справі відкрито загальне позовне провадження та призначено підготовче засідання з викликом сторін до суду, з наданням відповідачу часу для подачі відзиву та пред`явлення зустрічного позову.
22 липня 2026 року, ухвалою суду, в цивільній справі закрито підготовче провадження та призначено судовий розгляд.
Позивач та його представник адвокат Салій С.А. надіслали заяву про розгляд справи без їх участі від 02 вересня 2026 року №5815/26-Вх, позовні вимоги підтримує та просить прийняти рішення по справі. 
В судове засідання, будучи належним чином повідомленим про розгляд справи, відповідач не прибув, надіслав клопотання про розгляд справи у їх відсутність від 31 серпня 2026 року №5771/26-Вх, не заперечує проти заявлених позовних вимог.
Верховний Суд у постанові від 18 березня 2021 року у справі № 911/3142/19 сформував правовий висновок про те, що направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, а, у даному випадку, суду. Близька за змістом правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 квітня 2018 року у справі №800/547/17 (П/9901/87/18) (провадження № 11-268заі18), постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 27 листопада 2019 року у справі №913/879/17, від 21 травня 2020 року у справі № 10/249-10/19, від 15 червня 2020 року у справі № 24/260-23/52-б).
Неявка сторін не перешкоджає розглядові справи по суті, так як повідомлені вчасно та належним чином. За таких обставин, суд вважає, що у справі достатньо доказів для об`єктивного розгляду і слухає справу у їх відсутність. Відповідно до вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України не здійснювалось фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу, у зв`язку з розглядом справи за відсутності учасників справи. 
Суд, розглянувши цивільну справу в межах заявлених позовних вимог, враховуючи належне повідомлення сторін у справі та дослідивши докази у справі, приходить до висновку, що позов обґрунтований і підлягає до задоволення з наступних підстав.
Частиною 1 ст.16 ЦК України, передбачено, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.
Згідно ст.ст. 10,11 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, оскільки цивільні справи розглядаються в межах заявлених вимог і на підставі наданих доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.
Відповідно до ст. ст. 1216, 1218, 1220 ЦК України, спадкування перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців), що відкривається внаслідок смерті особи, і до складу спадщини входять усі права та обов`язки, які належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини та не припинились внаслідок його смерті. За ст. 1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом.
Частиною 1 ст.1268 ЦК України визначено, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини, ч.1 ст.1269 ЦК України.
Згідно положень ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до ч. 3 ст.1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
У відповідності до п.24 Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», суд, вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Судом встановлено та підтверджується доказами у справі наступне. 
Позивач, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , паспорт Серія НОМЕР_2 , ідентифікаційний код НОМЕР_3 (а.с.6). ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується свідоцтвом про смерть Серія НОМЕР_1 , актовий запис №40 (а.с.7). Відповідно до свідоцтва про народження Серія НОМЕР_4 ОСОБА_3 народилась ІНФОРМАЦІЯ_4 , її батьками є ОСОБА_4 та ОСОБА_2 (а.с.8). ОСОБА_3 одружилась із ОСОБА_5 20 липня 1985 року, що підтверджується свідоцтвом про шлюб Серія НОМЕР_5 (а.с.9), та розлучилася відповідно до свідоцтва Серія НОМЕР_6 у січні 1991 року, після розлучення залишила прізвище ОСОБА_6 (а.с.10). 24 червня 1992 року позивач одружилась із ОСОБА_7 , після реєстрації шлюбу прізвище ОСОБА_8 згідно свідоцтва про шлюб Серія НОМЕР_7 (а.с.11). Шполянська державна нотаріальна контора 26 червня 2026 року №222/02-31 винесла постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії (а.с.12). Згідно довідки Вільшанської селищної ради від 28 квітня 2026 року №16-18/3/53 померла ОСОБА_2 була зареєстрована за адресою АДРЕСА_1 , крім неї в даному будинковолодінні, на час її смерті, ніхто не проживав та не був зареєстрований (а.с.13). Згідно довідки Вільшанської селищної ради від 28 квітня 2026 року №16-18/3/54 даний об`єкт нерухомого майна розташований на неприватизованій земельній ділянці площею 0,25га під будівництво та обслуговування житлового будинку (а.с.14). 
Суд, погоджується із позицією позивача, та відповідно до правової позиції Верховного Суду України в постанові від 06 вересня 2017 року у справі №6-496цс-17, що пропуск строку для звернення із заявою про прийняття спадщини до нотаріуса не є підставою для усунення від права на спадкування. З врахуванням вищезазначеного, визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд, не вирішує питання про визнання права власності, остільки спадкоємець після визначеного йому додаткового строку для прийняття спадщини, має право прийняти спадщину в порядку встановленому ст.1269 ЦК України, звернувшись в нотаріальну контору, після чого вважається таким, що прийняв спадщину.
Відповідно до Постанови Верховної Ради України №807-ІХ від 17 липня 2020 року «Про утворення та ліквідацію районів», Городищенський район Черкаської області був ліквідований і включений до складу нових Черкаського району та Звенигородського району.
Встановленим в судовому засіданні обставинам відповідають правовідносини із порядку та строків прийняття спадщини, а також можливості визначення додаткового строку для її прийняття.
Законодавство не встановлює перелік поважних причин, тому вони визначаються поважними відповідно до встановлених, перевірених і досліджених судом доказів. Головною ознакою поважних причин є те, що вони роблять своєчасне звернення про прийняття спадщини неможливим.
Згідно правової позиції Верховного Суду, яка викладена у постанові від 26 червня 2019 року №565/1145/17, правила ч.3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними. Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України і у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17 про те, що якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, то закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Відповідно до рішення Європейського Суду з прав людини по справі «Ілхан проти Туреччини» від 27 червня 2000 року, при вирішення питання пропуску строку на вчинення дій має застосовуватись правило встановлення всіх обставин з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру.
Враховуючи вищевикладене та, керуючись ст. 1272 ЦК України, суд вважає, що причина пропуску строку є поважною і оскільки строк подання заяви про прийняття спадщини позивачем пропущений саме з такої причини та пов`язаний з об`єктивними обставинами для нього на вчинення певних дій, то йому необхідно визначити додатковий строк, який буде достатній для прийняття спадщини, за його клопотанням тривалістю у три місяці.
Керуючись ст. ст.1216, 1218, 1220,1268, 1269, 1270, 1272 ЦК України, п.24 Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30 травня 2008 року « Про судову практику у справах про спадкування», ст.ст.2, 3, 4, 5, 12, 76, 77, 78, 79, 80, 81, 83, 263, 264, 265, 273, 352, 354 ЦПК України, суд,-
ухвалив:
Позовну заяву ОСОБА_1 до Вільшанської селищної ради Звенигородського району Черкаської області про встановлення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за законом - задоволити.
Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , місце реєстрації та проживання АДРЕСА_2 , ідентифікаційний код НОМЕР_3 , додатковий строк для подання нею заяви про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном у три місяці з дня набрання рішенням суду законної сили.
Копію рішення суду направити сторонам у справі, для відому.
Рішення суду може бути оскаржене до Черкаського апеляційного суду.
Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково шляхом подачі протягом тридцяти днів апеляційної скарги до Черкаського апеляційного суду.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
Учасники справи можуть ознайомитись з текстом судового рішення, в електронній формі, на офіційному веб-порталі Єдиного державного реєстру судових рішень в мережі Інтернет - https://gd. ck. court. gov. ua.

Суддя | О. М. Савенко