Справа № 288/1084/26 
Провадження № 2/288/972/26 

РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ 
27 липня 2026 року селище Попільня 
Попільнянський районний суд Житомирської області в складі: 
головуючого судді - Рудник М. І., 
за участю секретаря судових засідань - Колодяжної Н.В.,
розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в селищі Попільня Житомирської області цивільну справу за позовом  ОСОБА_1 до Квітневої сільської ради Житомирського району Житомирської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:
ОСОБА_2 (далі - позивач) звернулась до суду з позовною заявою до Квітневої сільської ради Житомирського району Житомирської області (далі- відповідач) про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, в якій вказує, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її баба ОСОБА_3 .
За життя ОСОБА_3 склала заповіт на позивача, посвідчений Попільнянською державною нотаріальною конторою від 09.01.2020 року, за реєстровим номером 8. 
Позивач з 23.07.2024 року безперервно перебувала за межами території України, в Іспанії, де працювала. Повернулася в Україну 11.06.2026 року.
Тобто на час смерті спадкодавця, позивач перебувала за межами території України, про наявність заповіту не знала, а дізналась про нього, коли повернулася до України. 
Крім неї є спадкоємці за законом першої черги, які, на думку позивачки, мали оформлювати спадщину.
Однак після повернення на територію України дізналася, що інших спадкоємців, які прийняли спадщину після смерті ОСОБА_3 не має, спадкова справа після її смерті не заводилась. 
Після смерті баби позивачки відкрилася спадщина до складу якої входить, зокрема, земельна ділянка площею 1 га, яка розташована за межами с. Почуйки Житомирського району Житомирської області. 
16.06.2026 року позивачка звернулася до нотаріуса з метою отримання свідоцтва про право на спадщину за заповітом, однак їй було відмовлено у видачі свідоцтва у зв`язку з тим, що строк прийняття спадщини минув.
Строк для подання заяви про прийняття спадщини закінчився 28 квітня 2026 року, а позивач звернулася до нотаріуса із заявою 16.06.2026 року, на п`ятий день після повернення в Україну. Тобто пропустила незначний строк. 
Будучи спадкоємцем за заповітом позивач своєчасно не звернулась до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини у шестимісячний термін, так як на той час перебувала за кордоном та не мала при собі заповіт. Проживаючи декілька років за межами України, пропустила шестимісячний строк для прийняття спадщини з поважних причин. Також через свою необізнаність із нормами чинного законодавства, була впевнена, що вона фактично прийняла спадщину, оскільки являлась єдиною спадкоємицею за заповітом. 
Таким чином позивач пропустила строк для прийняття спадщини з поважних причин та має право на його поновлення.
Позивач просить визначити їй додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини після смерті баби ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 . Судові витрати віднести на її рахунок.
Позивач та її представник в судове засідання не з`явилися, в позовній заяві просили справу розглядати без їх участі. 
Представник відповідача Квітневої сільської ради Житомирського району Житомирської області в судове засідання не з`явився, надав заяву, в якій просить розглядати справу без участі їх представника, не заперечує у задоволенні позовних вимог.
Частина 3 статті 211 ЦПК України визначає, що учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.
Згідно частини 3 статті 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.
Відповідно до частини 4 статті 206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.
Суд, дослідивши матеріали справи, проаналізувавши норми чинного законодавства, оцінивши в сукупності докази по справі, приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.
Як вбачається з свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 , виданого 31 січня 2003 року відділом РАГС Оболонського районного управління юстиції в м. Києві, батьками ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , вказані ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , запис за № 197. /а.с. 5/
Згідно свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 , виданого 10 жовтня 1967 року Почуйківського с/б ЗАГС, Попільнянського району, Житомирської області, батьками ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , вказані ОСОБА_4 та ОСОБА_7 , запис за № 17. /а.с. 6/
Відповідно до свідоцтва про смерть серії НОМЕР_3 , виданого 30 жовтня 2025 року виконавчим комітетом Квітневої сільської ради Житомирського району Житомирської області, ОСОБА_7 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , про що складено відповідний актовий запис № 47./а.с. 7/
Як вбачається з заповіту посвідченого 09 січня 2020 року державним нотаріусом Попільнянської державної нотаріальної контори Житомирської області, ОСОБА_7 заповіла все своє рухоме і нерухоме майно, яке на день її смерті буде їй належати, з чого б воно не складалось, де б воно не знаходилось, своїй онуці, ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Заповіт зареєстровано в реєстрі за № 8. /а.с. 8/
Відповідно до довідки № 41/11-10 від 15 червня 2026 року Виконавчого комітету Квітневої сільської ради Житомирського району Житомирської області, ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , постійно проживала та була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , до своєї смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 . На момент її смерті за вказаною адресою ніхто не був зареєстрований. /а.с. 9/
Згідно Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину), виданої 16 червня 2026 року Попільнянською державною нотаріальною конторою, у Спадковому реєстрі відсутня інформація щодо ОСОБА_9 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 . /а.с. 10/
Як вбачається з листа № 02-31 від 16 червня 2026 року Попільнянської державної нотаріальної контори, ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті бабусі ОСОБА_9 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , оскільки строк для подачі заяви про прийняття спадщини пропущено. /а.с. 11/
Згідно листа Головного центру обробки спеціальної інформації Державної прикордонної служби України від 15 липня 2026 року,  ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , перетнула державний кордон України, а саме: виїхала 23 липня 2024 року та повернулась 11 червня 2026 року, що також підтверджується копією закордонного паспорту. /а.с. 12, 25 / 
Частиною першою статті 4 ЦПК України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
Статтею 5 ЦПК України встановлено, що здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону. 
Згідно статті 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести ті обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Статтею 13 ЦПК України визначено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Згідно зі статтями 15, 16 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути припинення дії, яка порушує право, відновлення становища, яке існувало до порушення.
Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.
Судом досліджено поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини позивачем та встановлено, що  ОСОБА_2 заяву про прийняття спадщини після смерті бабусі ОСОБА_9 не подала своєчасно у шестимісячний строк з поважних причин, так як з 23.07.2024 року безперервно перебувала за межами території України. Повернулася в Україну 11.06.2026 року.
Тому продовження їй строку для подання заяви про прийняття спадщини не суперечить закону та не порушить будь-чиїх інших прав та охоронюваних законом інтересів.
Всі вказані обставини є поважними та вплинули на своєчасність прийняття позивачем спадщини.
Спадкоємці, які протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України не подали заяву про прийняття спадщини, вважаються такими що не прийняли її.
Згідно з правилами статті 1220 ЦК України часом відкриття спадщини вважається день смерті особи, зазначений у свідоцтві про смерть, виданим відповідним державним органом реєстрації актів цивільного стану.
Відповідно до пункту 24 Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Згідно частини п`ятої статті 1268 ЦК України, незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.
Відповідно до частини першої статті 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.
Як вбачається з частини третьої статті 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
Законодавцем не надається ніякого значення тривалості періоду, який пройшов з дня закінчення строку для прийняття спадщини, що не виключає можливості подачі до нотаріуса заяви про прийняття спадщини за наявності поважності причин його пропуску, також і після спливу значної кількості часу.
За змістом статей 12, 81, 89, 263 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях. 
Судом встановлено, що позивач дійсно пропустила строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважної причини, тому суд вважає за необхідне визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини.
За вищенаведених обставин, є достатні підстави для задоволення позовних вимог та надання  ОСОБА_8 додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.
За змістом пункту 1 частини 2 статті 141 ЦПК України, судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі задоволення позову - на відповідача.
Позивач при зверненні до суду з даним позовом просила судові витрати віднести на її рахунок, а тому суд при ухваленні рішення не здійснює їх розподіл. 
Керуючись Постановою Пленуму Верховного суду України «Про судову практику у справах про спадкування» № 7 від 30 травня 2008 року; статтями 1217, 1221, 1262, 1268-1270, 1272 ЦК України; статтями 4, 12, 13, 19, 23, 28, 48, 76, 78, 81, 128, 200, 206, 211, 258, 259, 263-265, 352, 354, 355 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:
Позов ОСОБА_1 до Квітневої сільської ради Житомирського району Житомирської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини -  задовольнити.
Визначити ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП: НОМЕР_4 , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті баби ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , у три місяці з дня набрання рішення суду законної сили.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Суддя Попільнянського
районного суду М.І. Рудник