РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
09 вересня 2026 року | справа № 580/2142/25
| м. Черкаси
Черкаський окружний адміністративний суд у складі судді Л.В.Трофімової за участі секретаря судового засідання Д.О.Сніцар розглянув у письмовому порядку за правилами загального позовного провадження адміністративну справу №580/2142/25 за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області (вул. Смілянська 23, м. Черкаси, 18001, код ЄДРПОУ 21366538) про визнання протиправної бездіяльності та зобов`язання вчинити дії, ухвалив рішення.
І. ПРОЦЕДУРА / ПРОЦЕСУАЛЬНІ ДІЇ
27.02.2025 вх. №10162/25 позивач у позові просив: 
- визнати протиправними дії Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області щодо обмеження пенсії ОСОБА_1 після її перерахунку з 01.02.2023 максимальним розміром;
- зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Черкаській області нараховувати та виплачувати з 01.02.2023 пенсію ОСОБА_1 з розрахунку 80% сум грошового забезпечення, з урахуванням раніше проведених виплат, без обмеження пенсії максимальним розміром та здійснити виплату різниці між максимально нарахованим та фактично виплаченим розміром з 01.02.2023 по день проведення перерахунку.
04.03.2025 суддя А.В.Руденко прийняла позовну заяву до розгляду та відкрила провадження у справі, згідно із ухвалою від 01.05.2025 зупинене провадження у справі набрання законної сили рішенням Київського окружного адміністративного суду у справі № 320/2229/25, проте 26.05.2026 Шостий апеляційний адміністративний суд скасував ухвалу суду від 01.05.2025 на направив адміністративну справу до суду першої інстанції для продовження розгляду.
Відповідно до розпорядження керівника апарату від 16.06.2026 №133 здійснений автоматизований розподіл справи № 580/2142/25, що передана судді Л.В.Трофімовій. 
28.08.2026 суд здійснив перехід із спрощеного до загального провадження, вирішив здійснювати за правилами загального позовного провадження подальший розгляд справи, 02.09.2026 закрив підготовче судове засідання та призначив розгляд справи.
ІІ. ДОВОДИ ПОЗИВАЧА
В обгрунтуванні адміністративного позову вказано: рішенням у справі №580/10645/24 частково задоволені позовні вимоги. Позивач вважає відмову листом від 18.02.2025 необґрунтованою, покликаючись на постанову Кабінету Міністрів України від 03.01.2025 №1. Позивач стверджує: у лютому 2025 року на виконання рішення суду від 25.12.2024 у справі №580/10645/24 Позивачу проведене нарахування та виплата пенсії на підставі довідки Черкаського інституту пожежної безпеки імені Героїв Чорнобиля Національного університету цивільного захисту України від 20.09.2024 №248 про розмір грошового забезпечення станом на 01.01.2023 із застосуванням понижуючого коефіцієнту на підставі статті 46 Закону України «Про державний бюджет України на 2025 рік» та постанови Кабінету Міністрів України від 03.01.2025 №1, підсумок пенсії (з надбавками) станом на лютий 2023 року складає 57363,7 грн з урахуванням максимального розміру пенсії 36040,68 грн, на лютий 2025 року складає 59345,9 грн, з урахуванням максимального розміру пенсії 39 897,88 грн.
ІІІ. ДОВОДИ ВІДПОВІДАЧА
Відповідач 13.03.2025 за вх.№12824/25 подав до суду відзив, на виконання статті 46 Закону №4059-IX, Кабінет Міністрів України 03.01.2025 прийняв постанову №1 від 03.01.2025 «Про визначення порядку виплати пенсій деяким категоріям осіб у 2025 році у період воєнного стану», якою визначив розміри і порядок застосування обмежувальних коефіцієнтів до спеціальних пенсій. З урахування прожиткового мінімуму для непрацездатних осіб у сумі 2361,00 грн, визначеного Законом України «Про Державний бюджет України на 2025 рік», встановлено, що: до частини пенсії, що перевищує 10 прожиткових мінімумів (23 610 грн) та не перевищує 11 прожиткових мінімумів (25 971 грн), застосовується коефіцієнт 0,5; до частини пенсії, що перевищує 11 прожиткових мінімумів (25 971 грн) та не перевищує 13 прожиткових мінімумів (30 693 грн) - 0,4; до частини пенсії, що перевищує 13 прожиткових мінімумів (30 693 грн) та не перевищує 17 прожиткових мінімумів (40 137 грн) - 0,3; до частини пенсії, що перевищує 17 прожиткових мінімумів (40 137 грн) та не перевищує 21 прожитковий мінімум (49581 грн) - 0,2; до частини пенсії, що перевищує 21 прожитковий мінімум (49581 грн) - 0,1, тому у задоволенні позову просив відмовити.
IV. ОБСТАВИНИ СПРАВИ
Суд установив, що позивач перебуває на обліку в Головному управлінні Пенсійного фонду України в Черкаській області та отримує пенсію по інвалідності відповідно до Закону України “Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб” від 09 квітня 1992 року № 2262-XII (далі - Закон №2262).
Рішенням Черкаського окружного адміністративного суду від 18.10.2024 у справі №580/9089/24 зобов`язано відповідача здійснити перерахунок та виплату позивачу пенсії без обмеження її максимального розміру десятьма прожитковими мінімумами для непрацездатних осіб.
27.01.2025 позивач звернувся до відповідача із заявою довільної форми без додатків: 1) просить здійснити перерахунок відповідно до рішення суду у справі № 580/9089/24 без урахування механізму здійснення судового контролю у вирішеній справі (ст.287, 382, 383 КАС України).
Відповідач без дотримання принципів адміністративного провадження відповідно до Закону України “Про адміністративну процедуру” листом від 18.02.2025 відмовив позивачу у задоволенні заяви із покликанням на Закон України “Про звернення громадян”, мотивуючи це тим, що дії Головного управління відповідають вимогам законодавства. Згідно із матеріалами пенсійної справи підсумок пенсії (з надбавками) станом на лютий 2023 року складає 57363,7 грн, з урахуванням максимального розміру пенсії- 36040,68 грн, на лютий 2025 року складає 59 345,9 грн, з урахуванням максимального розміру пенсії- 39897,88.
Суддя у справі № 580/2146/25 з`ясував, що ухвалою від 18.02.2025 суддя Черкаського окружного адміністративного суду відкрив провадження у адміністративній справі № 580/1597/25 за позовом ОСОБА_1 (представник ОСОБА_2 ) до Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії. У адміністративному позові у справі № 580/1597/25 позивач просить: визнати протиправними дії Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області щодо обчислення та виплати з 01.01.2025 пенсії ОСОБА_1 у неповному розмірі шляхом застосування обмежуючих коефіцієнтів передбачених постановою Кабінету Міністрів України “Про визначення порядку виплати пенсій деяким категоріям осіб у 2025 році у період дії воєнного стану” від 03.01.2025 № 1; зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Черкаській області нараховувати та виплачувати з 01.01.2025 пенсію ОСОБА_1 з розрахунку 80% від суми грошового забезпечення, з урахуванням раніше проведених виплат без обмеження максимальним розміром, без застосування обмежуючих коефіцієнтів, передбачених постановою Кабінету Міністрів України “Про визначення порядку виплати пенсій деяким категоріям осіб у 2025 році у період дії воєнного стану” від 03.01.2025 № 1 та здійснити виплату різниці між максимально нарахованим та фактично виплаченим розміром з 01.01.2025 по день проведення перерахунку. Підстави та предмет адміністративних позовів у справах 580/1597/25 та № 580/2146/25 аналогічні, а тому суддя Гаврилюк В.О. вважає, що у провадженні Черкаського окружного адміністративного суду вже перебуває на розгляді справа про спір між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав.
Преюдицію утворюють виключно лише ті обставини, що безпосередньо досліджувалися і встановлювалися судом, що знайшло відображення в мотивувальній частині судового акта. 
У рішенні у справі №580/7347/24 суд висновує: щодо зобов`язання відповідача здійснити перерахунок пенсії, з урахуванням доплати у сумі 2000,00 грн, з урахуванням сум індексацій, передбачених відповідно до вимог постанов Кабінету Міністрів України від 16 лютого 2022 року № 118 «Про індексацію пенсій та заходи щодо підвищення рівня соціального захисту найбільш вразливих верств населення у 2022 році», від 24 лютого 2023 року № 168 «Про індексацію пенсійних і страхових виплат та додаткових заходів щодо підвищення рівня соціального захисту найбільш вразливих верств населення у 2023 році», від 23 лютого 2024 року № 185 "Про індексацію пенсійних і страхових виплат та додаткових заходів щодо підвищення рівня соціального захисту найбільш вразливих верств населення у 2024 році", з основним розміром пенсії 80% без обмеження її максимальним розміром, суд зазначає, що ці вимоги є передчасними, оскільки відповідач не приймав рішення про перерахунок пенсії позивача, а тому у суду немає підстав вважати, що право позивача на належний розмір пенсії буде порушено.
Вважаючи дії відповідача протиправними, позивач звернувся до суду з цим позовом.
Розглянувши подані документи і матеріали, оцінивши повідомлені аргументи щодо обставин справи, належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів сукупно, суд дійшов висновку, що позов належить задовольнити частково з огляду на таке.
V. НОРМАТИВНО-ПРАВОВЕ РЕГУЛЮВАННЯ СПІРНИХ ПРАВОВІДНОСИН
Відповідно до ст.46 Конституції України громадяни мають право на соціальний захист, що включає право на забезпечення у старості та в інших випадках, передбачених законом.
Право на соціальний захист є комплексним гарантованим Конституцією України невідчужуваним основоположним правом, яке, за загальним правилом, має абсолютний характер (не залежить від внесення змін до законів або фінансових можливостей держави) та за жодних умов не може бути скасоване, а його обмеження не допускається, крім випадків, передбачених Конституцією України (висновки у постанові Верховного Суду від 16.03.2021 у справі № 640/9677/20).
Конституційний Суд України зазначає, що необхідність додаткових гарантій соціальної захищеності військовослужбовців як під час проходження служби, так і після її закінчення зумовлена, зокрема тим, що служба у Збройних Силах України, інших військових формуваннях та правоохоронних органах держави пов`язана з ризиком для життя і здоров`я, підвищеними вимогами до дисципліни, професійної придатності, фахових, фізичних, вольових та інших якостей (абзац другий пункту 3 мотивувальної частини Рішення від 20.03.2002 №5-рп/2002, абзац четвертий пункту 3 мотивувальної частини Рішення від 17.03.2004 №7-рп/2004).
Умови, норми і порядок пенсійного забезпечення громадян України із числа осіб, які перебували, зокрема, на військовій службі, визначає Закон №2262. Цим Законом держава гарантує гідне пенсійне забезпечення осіб, які мають право на пенсію, шляхом встановлення їм пенсій не нижче прожиткового мінімуму, визначеного законом, перерахунок призначених пенсій у зв`язку із збільшенням рівня грошового забезпечення, надання передбачених законодавством державних соціальних гарантій, вжиття на державному рівні заходів, спрямованих на їх соціальний захист.
Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Адміністративний орган - орган виконавчої влади, орган влади Автономної Республіки Крим, орган місцевого самоврядування, їх посадова особа, інший суб`єкт, який відповідно до закону уповноважений здійснювати функції публічної адміністрації (п.1 ч.1 ст.2 Закону України “Про адміністративну процедуру” від 17 лютого 2022 року № 2073-IX).
Відповідно до частини 5 статті 242 Кодексу адміністративного судочинства України під час вибору і застосування норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки, що викладені у постановах Верховного Суду. Згідно частини 5 статті 13 Закону України “Про судоустрій і статус суддів” висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, є обов`язковими для всіх суб`єктів владних повноважень, що застосовують у діяльності нормативно-правовий акт, що містить відповідну норму права. Відповідно до ч.4 ст.6 Закону України “Про адміністративну процедуру” висновки про застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, є обов`язковими для всіх адміністративних органів, які застосовують у своїй діяльності нормативно-правовий акт, що містить відповідну норму права.
Згідно зі ст.3 Закону України від 02 жовтня 1996 р. № 393/96-ВР “Про звернення громадян” заява (клопотання) - звернення громадян із проханням про сприяння реалізації закріплених Конституцією та чинним законодавством їх прав та інтересів. Рішення про відмову в задоволенні вимог, викладених у заяві (клопотанні), доводиться до відома громадянина в письмовій формі з посиланням на Закон і викладенням мотивів відмови із роз`ясненням порядку оскарження прийнятого рішення (ст.15 Закону № 393/96-ВР). 
Зміна правового регулювання відносин у сфері пенсійного забезпечення осіб, які перебували на військовій службі, та деяких інших осіб можлива лише у випадку внесення відповідних змін, зокрема, до Закону України “Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб”. Застосування під час обчислення (перерахунку) розміру пенсій громадян України із числа осіб, які перебували на військовій службі, та інших осіб, які мають право на пенсію за цим Законом, приписів ст. 46 Закону України “Про Державний бюджет України на 2025 рік” і Постанови № 1, якими передбачено виплату таких пенсій, із застосуванням коефіцієнтів до суми пенсії, яка перевищує 10 розмірів прожиткового мінімуму, встановленого для осіб, які втратили працездатність (що фактично призводить до обмеження розміру таких пенсій), є протиправним та таким, що обмежує гарантоване право на належний соціальний захист, передбачене ст. 46 Конституції України. Постанова КАС ВС від 11 вересня 2025 року у справі № 120/1081/25 (провадження № К/990/23102/25) – https://reyestr.court.gov.ua/Review/130178586 (https://supreme.court.gov.ua/supreme/pres-centr/news/1891890/).
Відповідно до ч.2 ст.1 Конвенції Ради Європи про доступ до офіційних документів під поняттям “офіційні документи” розуміється будь-яка інформація, записана у будь-якій формі, складена або отримана, та яка перебуває у розпорядженні державних органів. Конвенція Ради Європи про доступ до офіційних документів передбачає, що державний орган сприяє заявнику, наскільки це практично можливо, ідентифікувати запитуваний офіційний документ (ч.1 ст.5).
ВС у справі № 620/2027/23 ЄДРСР 121804134 Документи про призначення (перерахунок) пенсії розглядає територіальний орган Пенсійного фонду України та не пізніше 10 днів з дня їх надходження приймає рішення про призначення (перерахунок) або про відмову в призначенні (перерахунку) пенсії (частина п`ята статті 45 Закону № 1058-IV). Відповідно до пункту 1.1. цього Порядку заява про призначення пенсії, переведення з одного виду пенсії на інший (згідно бланків, доданих до Порядку), тощо подається заявником до територіального органу Пенсійного фонду України (далі - орган, що призначає пенсію) або через вебпортал електронних послуг Пенсійного фонду України (далі - вебпортал) або засобами Єдиного державного вебпорталу електронних послуг (далі - Портал Дія) з використанням електронного підпису, що базується на кваліфікованому сертифікаті електронного підпису, відповідно до Положення про організацію прийому та обслуговування осіб, які звертаються до органів Пенсійного фонду України, затвердженого постановою правління Пенсійного фонду України від 30 липня 2015 року № 13-1, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 18 серпня 2015 року за № 991/27436.Порядок подання та оформлення документів для призначення (перерахунку) пенсій відповідно до Закону №1058-IV, затверджений постановою Правління Пенсійного фонду України від 25 листопада 2005 року №22-1 (далі - Порядок №22-1). 
Відповідно до абз.1 розділу І Порядку 22-1 подання та оформлення документів для призначення (перерахунку) пенсій відповідно до Закону України “Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування”, затвердженого постановою Правління Пенсійного фонду України від 25.11.2005 №22-1 (далі Порядок №22-1) заява про призначення, перерахунок пенсії, поновлення, переведення з одного виду пенсії на інший (заява про призначення/перерахунок пенсії - додаток 1); заява про припинення перерахування пенсії на поточний рахунок пенсіонера в банку та отримання пенсії за місцем фактичного проживання, продовження виплати пенсії за довіреністю, виплату частини пенсії на непрацездатних членів сім`ї особи, яка перебуває на повному державному утриманні, виплату пенсії за шість місяців наперед у зв`язку з виїздом на постійне місце проживання за кордон, переведення виплати пенсії за новим місцем проживання (заява про виплату пенсії - додаток 2); заява про працевлаштування (звільнення), початок (припинення) діяльності, пов`язаної з отриманням доходу, що є базою нарахування єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування (додаток 3); заява про виплату недоотриманої пенсії у зв`язку зі смертю пенсіонера (додаток 4) подається заявником до територіального органу Пенсійного фонду України через структурний підрозділ, який здійснює прийом та обслуговування осіб. 
Постанова правління Пенсійного фонду України від 30.01.2007 №3-1 “Про затвердження Порядку подання та оформлення документів для призначення (перерахунку) пенсій відповідно до Закону України “Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб”, зареєстрована в Міністерстві юстиції України 15.02.2007 за №135/13402 (https://zakon.rada.gov.ua/laws/show/z0135-07#Text) передбачає, що для виплати пенсії пенсіонерам з урахуванням загальної (додаткової) вислуги відповідно до частин другої-четвертої статті 2 Закону подаються документи, передбачені підпунктами 1-7 пункту 2 розділу II (документи, що необхідні для призначення, перерахунку пенсії, поновлення виплати раніше призначеної пенсії, переведення з одного виду пенсії на інший та виплати пенсії, допомог) згідно з додатками до Порядку. Орган, що призначає пенсію, додає до заяви індивідуальні відомості про застраховану особу з реєстру застрахованих осіб за формою згідно з додатком 4 до Положення про реєстр застрахованих осіб Державного реєстру загальнообов`язкового державного соціального страхування, затвердженого постановою правління Пенсійного фонду України від 18 червня 2014 року № 10-1, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 08 липня 2014 року за № 785/25562 (далі - Положення), а у разі необхідності - за формою згідно з додатком 3 до Положення та відомості про державну реєстрацію фізичної особи - підприємця (відсутність інформації про державну реєстрацію фізичної особи - підприємця). У памятці пенсіонеру вказано, що пенсіонери мають право, зокрема: звертатися до територіального органу Пенсійного фонду України у випадках, передбачених Законом України “Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб” (далі - Закон №2262); на призначення одного виду пенсії за їх вибором (у разі якщо одночасно мають право на різні види пенсії, у тому числі за різними законами); подавати звернення щодо питань пенсійного забезпечення відповідно до Закону України “Про звернення громадян” та запити на інформацію відповідно до Закону України “Про доступ до публічної інформації”; ознайомлюватись з матеріалами пенсійної справи, отримувати виписку з розпорядження про призначення (перерахунок) пенсії, про періоди вислуги років, страхового стажу та грошове забезпечення, які враховані під час розрахунку пенсії, копії документів, що знаходяться у пенсійній справі; оскаржувати рішення про призначення (перерахунок) пенсії або про відмову в призначенні (перерахунку) пенсії, прийняте уповноваженою посадовою особою територіального органу Пенсійного фонду України, в адміністративному порядку до керівника цього органу Пенсійного фонду України, а у разі відмови у задоволенні скарги — до Пенсійного фонду України з урахуванням вимог Закону України “Про адміністративну процедуру” або/та у судовому порядку.
З 1 квітня 2015 року набуває чинності Закон України “Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо пенсійного забезпечення” № 213-VIII від 02.03.2015, яким, зокрема, встановлюється особливий порядок виплати пенсії працюючим пенсіонерам. Незалежно від факту роботи та посади, на якій працюють пенсіонери, призначена пенсія (незалежно від її виду та Закону, згідно з яким призначена) виплачується в повному обсязі інвалідам І та ІІ груп, інвалідам війни ІІІ групи та учасникам бойових дій, особам, на яких поширюється чинність пункту 1 статті 10 Закону України “Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту”, та особам, на яких поширюється дія пункту 3 Прикінцевих положень Закону.
Положеннями першого речення частини першої статті 54 Закону №2262 призупинено виплату призначеної пенсії особам (крім інвалідів I та II груп, інвалідів війни III групи, ветеранів військової служби та учасників бойових дій, осіб, на яких поширюється дія пункту 1 статті 10 Закону України “Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту”), які працюють на посадах та на умовах, передбачених законами України “Про державну службу”, “Про прокуратуру”, “Про судоустрій і статус суддів” (рішення Конституційного Суду України від 20.12.2016 №7-рп/2016 / https://zakon.rada.gov.ua/laws/show/v007p710-16#Text).
Відповідно до Закону України “Про адміністративну процедуру” від 17 лютого 2022 р. № 2073-IX (далі - Закон № 2073) адміністративний орган розглядає і вирішує справи, віднесені до його відання законом (предметна компетенція) (ч.1 ст.21 Закону № 2073). Особа має право в порядку, встановленому цим Законом, подати до адміністративного органу заяву з вимогою прийняти адміністративний акт з метою забезпечення реалізації її права, свободи або законного інтересу, виконання нею визначеного законом обов`язку, якщо вважає, що розгляд і виконання такої вимоги належить до компетенції адміністративного органу (ч.1 ст.38 Закону № 2073). Заява подається в усній чи письмовій формі (ч.1 ст.39 Закону № 2073). Заява в письмовій формі може бути подана до адміністративного органу шляхом особистого звернення, надіслана поштовим відправленням або подана в електронній формі, у тому числі з використанням Єдиного державного вебпорталу електронних послуг (ч.2 ст.41 Закону № 2073).
Право бути почутим, або право голосу, є одним із ключових принципів процесуальної справедливості. Ним вимірюється повага до особи, до її гідності, причому не тільки під час якогось процесу. Цей принцип є важливим під час вирішення процедурних питань в управлінській сфері. Якщо право особи бути почутою не забезпечується, то не виконується й процесуальна справедливість, значить, будь-який акт чи дія органів публічної влади є нікчемними (М.Білак. З повагою до особи / https://zib.com.ua/ua/print/132873-osnovni_principi).
Мотиви здійснення органами публічної влади власних повноважень мають відповідати мотивам, з якими ці повноваження були надані законом. Органам публічної влади заборонено використовувати свої повноваження з неналежних мотивів або з неналежною ціллю, навіть якщо результат буде подібний до досягнутого в рамках законних дій. Принцип “належного врядування” не має перешкоджати органам влади виправляти ненавмисні помилки, навіть ті, яких вони припустились унаслідок недбалості (АДМІНІСТРУВАННЯ І ВИ: Посібник - принципи адміністративного права у відносинах між особами та органами публічної влади / https://rm.coe.int/handbook-administration-and-you/1680a06311).
Відповідно до ч.2 ст.1 Конвенції Ради Європи про доступ до офіційних документів під поняттям “офіційні документи” розуміється будь-яка інформація, записана у будь-якій формі, складена або отримана, та яка перебуває у розпорядженні державних органів. Конвенція Ради Європи про доступ до офіційних документів передбачає, що державний орган сприяє заявнику, наскільки це практично можливо, ідентифікувати запитуваний офіційний документ (ч.1 ст.5).
Верховний Суд у постанові від 18.07.2019 у справі №826/2426/16 (ЄДРСР 83104634) зазначив, що листи - це службова кореспонденція, вони не є нормативно-правовими актами, можуть носити лише роз`яснювальний, інформаційний та рекомендаційний характер і не повинні містити нових правових норм, які зачіпають права, свободи й законні інтереси громадян або мають міжвідомчий характер. 
За результатами розгляду справи адміністративний орган у межах своїх повноважень приймає адміністративний акт (ч.1 ст.69 Закону № 2073). Якщо судовим рішенням, що набрало законної сили, або рішенням суб`єкта розгляду скарги адміністративний орган зобов`язано прийняти адміністративний акт певного змісту, повторний розгляд справи не проводиться (ч.3 ст.69 Закону №2073).
Відповідно до ст.12 Закону України від 02 жовтня 1996 р. № 393/96-ВР «Про звернення громадян» дія цього Закону не поширюється на порядок розгляду заяв і скарг громадян, встановлений кримінальним процесуальним, цивільним процесуальним, трудовим законодавством, законодавством про захист економічної конкуренції, Кодексом адміністративного судочинства України, законами України «Про судоустрій і статус суддів», «Про доступ до судових рішень», «Про запобігання корупції», «Про виконавче провадження», «Про адміністративну процедуру». Якщо вирішення питань, порушених у заявах (клопотаннях) і скаргах громадян, належить до предмета регулювання Закону України «Про адміністративну процедуру», вони розглядаються у порядку, встановленому зазначеним Законом України.
VІ. ОЦІНКА СУДУ
Відповідно до ст. 5 КАС України Кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист.
Згідно із ч. 1 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів. Відповідно до частини 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах про оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України.
У науково-практичному коментарі до Закону України “Про адміністративну процедуру” зазначено: принципи добросовісності та розсудливості корелюються насамперед з п.5 та п.6 частини 2 ст.2 КАС України як критеріями для оцінки правомірності рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень.
У справі № 580/10645/24 суд вирішив: визнати протиправною бездіяльність Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області щодо не проведення перерахунку пенсії ОСОБА_1 на підставі довідки Черкаського інституту пожежної безпеки імені Героїв Чорнобиля Національного університету цивільного захисту України від 20.09.2024 № 248 про розмір грошового забезпечення станом на 01.01.2023; зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Черкаській області провести перерахунок та виплату пенсії ОСОБА_1 на підставі довідки Черкаського інституту пожежної безпеки імені Героїв Чорнобиля Національного університету цивільного захисту України від 20.09.2024 № 248 про розмір грошового забезпечення станом на 01.01.2023 та здійснити виплату перерахованої пенсії з 01.02.2023, з урахуванням раніше виплачених сум. 
Преюдицію утворюють виключно лише ті обставини, що безпосередньо досліджувалися і встановлювалися судом, що знайшло відображення в мотивувальній частині судового акта. 
Матеріали справи не містить копії заяви-звернення Позивача з дотриманням вимог Порядку 22-1 та/або Порядку 3-1 та відповідними додатками та підтвердження статусу непрацюючий пенсіонер.
Верховний Суд у постанові від 13.05.2024 у справі № 140/25972/23 ЄДРСР 119026325 вказав, що п.29 - позивач не довів суду, що він є непрацюючим пенсіонером; п.30 - позивач не звертався до відповідача із проханням нарахувати та виплатити, що свідчить про передчасність звернення позивача з цим позовом.
Верховний Суд у справі №826/16958/17 ЄДРСР 77537724 зазначив: якщо від наявності доказу залежить визначення предмета спору та підтримання позивачем відповідних вимог, позивач не може перекладати на суд власний обов`язок визначитися з предметом спору.
VІІ. ВИСНОВКИ СУДУ
Відповідно до ч.1, 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Суд вирішує лише ті вимоги по суті спору, про вирішення яких клопочуть сторони, і за загальним правилом, не повинен виходити за межі цих вимог. Суд зв`язаний предметом і обсягом заявлених вимог (постанова Верховного Суду від 19.02.2019 у справі № 824/399/17-а). 
Суб`єкт владних повноважень/адміністративний орган протягом певного проміжку часу ухилився від виконання обов`язків (починаючи з дати звернення позивача за наявного права на інформацію і права бути почутим) щодо сприяння позивачеві у з`ясуванні обставин виплати пенсії позивача за який період або з якої дати без обмеження максимальним розміром із розмежуванням термінів “призначена пенсія і виплата без обмежень”, “пенсія перерахована і особливості виплати (в особливий період)” суб`єктом публічної адміністрації Головним управлінням Пенсійного фонду України в Черкаській області допустив протиправну бездіяльність під час скерування листа-відповіді без дотримання адміністративної процедури. 
Оскільки відповідач допустив бездіяльність під час розгляду заяви від 27.01.2025 щодо обставин виплати пенсії з покликанням на Закон України “Про звернення громадян” без урахування змісту ст.12, не сприяв особі у реалізації права на отримання об`єктивної інформації, не прийняв рішення управлінського характеру та не здійснив юридично значимих й обов`язкових дій на користь заінтересованої особи — пенсіонера, то належить зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Черкаській області повторно розглянути заяву ОСОБА_1 .
Відповідно до ч.4 ст.245 КАС України у випадку, якщо прийняття рішення на користь позивача передбачає право суб`єкта діяти на власний розсуд, суд зобов`язує суб`єкта владних повноважень вирішити питання, щодо якого звернувся позивач, з урахуванням його правової оцінки, наданої судом у рішенні.
КАС ВС у справі № 320/29450/24 ЄДРСР 138315468 наголосив:для забезпечення чіткості, прозорості й стабільності судова практика має бути прогнозованою та єдиною. Уряд має право встановлювати розмір грошового забезпечення військовослужбовцям (зокрема, базової величини), що прямо регламентовано Законом № 2011-XII.
У частині вимог виплачувати з 01.02.2023 пенсію ОСОБА_1 з розрахунку 80% сум грошового забезпечення, з урахуванням раніше проведених виплат, без обмеження пенсії максимальним розміром та здійснити виплату різниці між максимально нарахованим та фактично виплаченим розміром з 01.02.2023 по день проведення перерахунку потрібно відмовити як передчасним, позаяк Верховний Суд висновує у справі №6-951цс16: вимога вчинити дії у майбутньому не може бути задоволена, оскільки захисту належить тільки порушене право. 
Для забезпечення виконання завдання адміністративного суду, визначеного у ст.2 КАС України щодо ефективного способу захисту порушеного права позивача знати і бути заслуханим і почутим та отримати мотивований індивідуальний акт у формі рішення з покликанням на чисельні судові рішення у контексті застосування нормативно-правових актів, суд доходить висновку про визнання протиправною бездіяльності відповідача під час розгляду заяви ОСОБА_1 від 27.01.2025 у контексті не сприяння позивачеві розмежувати особливості призначення та виплати призначеної пенсії та механізму перерахунку і індексації пенсії та її виплати за рішенням суду з урахуванням висновків Верховного Суду у подібних правовідносинах та зобов`язання Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області повторно розглянути заяву ОСОБА_1 з дотриманням вимог Закону України “Про адміністративну процедуру”, Порядку 3-1 та інших нормативно-правових актів з ухваленням індивідуального акта у формі рішення з урахуванням правової оцінки, наданої судом у судовому рішенні у контексті сприяння позивачеві в реалізації права знати, права на інформацію та права бути почутим з питань у сфері пенсійного забезпечення.
VІІІ. РОЗПОДІЛ СУДОВИХ ВИТРАТ
Відповідно до частини третьої статті 139 КАС України під час часткового задоволення позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог. Суд не включає до складу судових витрат, що належать розподілу між сторонами, витрати суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката та сплату судового збору. Враховуючи, що позивач звільнений від сплати судового збору (посвідчення особи з інвалідністю ІІ групи), підстави для розподілу судового збору відсутні.
Керуючись статтями 2, 5-16, 19, 73-78, 90, 139, 242-246, 250, 255, 293, 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд
ВИРІШИВ:
Адміністративний позов задовольнити частково.
Визнати протиправною бездіяльність Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області під час розгляду заяви від 27.01.2025.
Зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Черкаській області повторно розглянути заяву від 27.01.2025 з урахуванням правової оцінки, наданої судом у рішенні.
У задоволенні іншої частини позовних вимог відмовити.
Судові витрати не потребують розподілу.
Рішення набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, що може бути подана протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення. Якщо у судовому засіданні оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку повністю або частково за правилами, встановленими статтями 293, 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України до Шостого апеляційного адміністративного суду у зв`язку із початком функціонування модулів ЄСІТС з урахуванням підпунктів 15.1, 15.5 пункту 15 частини 1 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України відповідно до рішення ВРП від 17.08.2021 №1845/О/15-21.
Копію рішення направити учасникам справи:
позивач: ОСОБА_1 [ АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ];
відповідач: Головне управління Пенсійного фонду України в Черкаській області [вул. Смілянська 23, м. Черкаси, 18001, код ЄДРПОУ 21366538].
Рішення суду складене 17.09.2026.

Суддя | Лариса ТРОФІМОВА