Номер провадження 2/754/7736/26
Справа №754/5604/26
РІШЕННЯ 
Іменем України

27 липня 2026 року м. Київ
Деснянський районний суд м. Києва у складі головуючої судді Коваленко І.І.
за участю секретаря судового засідання Гуцул Д.Г.
розглянув у відкритому судовому засіданні за правилами загального позовного провадження з повідомленням сторін цивільну справу за позовом Приватного акціонерного товариства "Акціонерна компанія "Київводоканал" до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги, ціна позову 104023,44 грн
Стислий виклад позицій сторін
06.04.2026 Позивач звернувся з позовом до Відповідачок про стягнення заборгованості за послуги з централізованого водопостачання та централізованого водовідведення за адресою АДРЕСА_1 .
Позовні вимоги мотивовані тим, що Відповідачки як споживачі не виконали зобов`язання з оплати наданих житлово-комунальних послуг.
Позивач просить стягнути заборгованість за період з 01.01.2017 по 31.12.2025 у сумі 65 147,76 грн, плату за абонентське обслуговування у сумі 2 172,89 грн, внески за обслуговування вузла комерційного обліку у сумі 23,17 грн, інфляційні втрати в розмірі 29 679,37 грн, три проценти річних в розмірі 6 250,80 грн та пеню в розмірі 749,45 грн.
19.05.2026 Відповідачка ОСОБА_2 подала відзив на позовну заяву, в якому просила відмовити у задоволенні позовних вимог, посилаючись на фактичне непроживання у квартирі з 2021 року та виїзд за межі України у березні 2022 року, а також вказала на те, що протягом значної частини спірного періоду була неповнолітньою особою.
Відповідачка просила застосувати наслідки спливу строку позовної давності до вимог за період, який перевищує три роки до моменту звернення Позивача до суду.
24.06.2026 представник Відповідачки ОСОБА_1 подала заяву про часткове визнання позову з урахуванням строків позовної давності та набуття обставин повноліття. Просила розстрочити виконання рішення суду строком на 12 місяців у зв`язку з її тяжким матеріальним станом.
Сторони подали заяви про розгляд справи за наявними матеріалами справи.
УСТАНОВЛЕНІ СУДОМ ОБСТАВИНИ, ЗМІСТ СПІРНИХ ПРАВОВІДНОСИН ТА ЇХ ОЦІНКА
Відповідно до витягу з реєстру територіальної громади міста Києва у квартирі за адресою АДРЕСА_1 зареєстровані повнолітні особи ОСОБА_1 з 25.11.1999 та ОСОБА_2 з 30.09.2014.
Надання послуг здійснюється виключно на договірних засадах. Послуги надаються споживачеві згідно з умовами договору, що укладається відповідно до типових договорів про надання послуги відповідно до статей 13, 14 Закону України "Про житлово-комунальні послуги".
Співвласники багатоквартирного будинку не прийняли рішення про вибір моделі договірних відносин та не уклали з виконавцем комунальної послуги відповідний договір.
05.08.2014 в газеті "Хрещатик" № 110 (4510) було опубліковано повідомлення про публічний договір (оферту) про надання Позивачем послуг з централізованого постачання холодної води та водовідведення.
31.05.2021 на вебсайті Позивача опубліковано повідомлення про публічну пропозицію про укладення публічного індивідуального договору приєднання.
Договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому (частина перша статті 634 ЦК України).
Відмова споживача від укладання договору з виконавцем комунальної послуги не звільняє його від обов`язку оплати фактично спожитої комунальної послуги.
Споживач здійснює оплату за спожиті житлово-комунальні послуги щомісяця, якщо інший порядок та строки не визначені відповідним договором. Споживач не звільняється від оплати житлово-комунальних послуг, отриманих ним до укладення відповідного договору (частина перша статті 9 Закону України "Про житлово-комунальні послуги").
Дієздатні особи, які проживають та/або зареєстровані у житлі споживача, користуються нарівні зі споживачем усіма житлово-комунальними послугами та несуть солідарну відповідальність за зобов`язаннями з оплати житлово-комунальних послуг (частина третя статті 9 Закону України "Про житлово-комунальні послуги").
Солідарний обов`язок виникає у випадках, встановлених договором або законом, зокрема у разі неподільності предмета зобов`язання (стаття 541 ЦК України).
У разі солідарного обов`язку боржників кредитор має право вимагати виконання обов`язку частково або в повному обсязі як від усіх боржників разом, так і від будь-кого з них окремо (частина перша статті 542 ЦК України).
Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних (частина друга статті 625 ЦК України).
Суд відхиляє доводи Відповідачок про фактичне непроживання у квартирі з посиланням на договір найму квартири по АДРЕСА_2 та виїзд за кордон, оскільки цивільні обов`язки виконуються у межах, встановлених договором або актом цивільного законодавства. Особа може бути звільнена від цивільного обов`язку або його виконання у випадках, встановлених договором або актами цивільного законодавства (частини перга, четверта статті 14 ЦК України).
Зокрема, згідно з пунктом 6 статті 7 Закону України "Про житлово-комунальні послуги" споживач має право на неоплату вартості комунальних послуг (крім постачання теплової енергії) у разі їх невикористання (за відсутності приладів обліку) за період тимчасової відсутності в житловому приміщенні (іншому об`єкті нерухомого майна) споживача та інших осіб понад 30 календарних днів, за умови документального підтвердження відповідно до умов договорів про надання комунальних послуг. 
Споживач здійснює оплату спожитих послуг щомісяця в порядку та строки, визначені договором. Споживач не звільняється від оплати послуг, отриманих ним до укладення відповідного договору. Споживач не звільняється від плати за абонентське обслуговування у разі відсутності фактичного споживання ним послуг (пункти 38, 39 Правил надання послуг з централізованого водопостачання та централізованого водовідведення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 5 липня 2019 р. № 690 (в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 02.02.2022 № 85). 
Індивідуальний споживач зобов`язаний інформувати виконавця про тимчасову відсутність в житловому приміщенні (іншому об`єкті нерухомого майна) споживача та інших осіб понад 30 календарних днів (за відсутності приладів обліку); якщо період відсутності споживача та інших осіб перевищує шість місяців, споживач для реалізації права на неоплату вартості послуг у разі їх невикористання (за відсутності приладів обліку) у місячний строк з моменту закінчення кожного шестимісячного періоду зобов`язаний надавати виконавцю оновлену заяву з відповідними підтвердними документами в електронній або паперовій формі (підпункт 11-1 пункту 47 Правил надання послуг з централізованого водопостачання та централізованого водовідведення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 5 липня 2019 р. № 690 (в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 02.02.2022 № 85). 
Отже, особи, що фактично не проживали в квартирі, але були в ній зареєстровані, не звільняються від обов`язку сплачувати витрати за надані послуги, якщо вони не звернулися до надавача послуг із заявою та належними підтвердженнями про своє непроживання для проведення перерахунку.
Відповідачки не повідомили виконавця послуг про фактичне непроживання у квартирі та не надали необхідних підтверджень відповідно до умов договору.
Водночас Суд за змістом частини третьої статті 9 Закону України "Про житлово-комунальні послуги" лише дієздатні особи, які проживають та/або зареєстровані у житлі споживача, користуються нарівні зі споживачем усіма житлово-комунальними послугами та несуть солідарну відповідальність за зобов`язаннями з оплати житлово-комунальних послуг. 
Відповідачка ОСОБА_2 народилася ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Повну цивільну дієздатність має фізична особа, яка досягла вісімнадцяти років (частина перша статті 34 ЦК України).
Обов`язок ОСОБА_2 по оплаті житлово-комунальних послуг виникає з 15.01.2025 (з моменту досягнення повноліття), а за період до вказаної дати відповідальність несе виключно ОСОБА_1 .
Позивач довів факт надання послуг і порушення Відповідачками обов`язку щодо оплати, однак суд враховує заяву про застосування позовної давності.
Загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки (частина перша статті 257 ЦК України).
Велика Палата Верховного Суду роз`яснила, що якщо позовна давність не спливла станом на 2 квітня 2020 року, то цей строк звернення до суду спочатку було продовжений (до 30 червня 2023 року - на строк дії карантину, а надалі до 29 січня 2024 року - на строк дії воєнного стану), а з 30 січня 2024 року перебіг такого строку зупинився на строк дії воєнного стану. Звернення до суду з позовними вимогами про стягнення інфляційних втрат та трьох процентів річних без обмеження останніми трьома роками, що передували поданню позову, є обґрунтованим у разі, якщо позовна давність за такими вимогами не спливла станом на 2 квітня 2020 року (див. постанову від 2 липня 2025 року у справі № 903/602/24 (пункти 96-98, 154-155)).
Надалі Законом України від 14 травня 2025 року №4434-ІХ "Про внесення зміни до розділу "Прикінцеві та перехідні положення" Цивільного кодексу України щодо поновлення перебігу позовної давності", що набрав законної сили 04.09.2025, виключено пункт 19 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України відповідно до якого в період дії воєнного стану перебіг позовної давності, визначений ЦК України, зупиняється на строк дії такого стану.
Від дня припинення обставин, що були підставою для зупинення перебігу позовної давності, перебіг позовної давності продовжується з урахуванням часу, що минув до його зупинення (частина третя статті 263 ЦК України).
З огляду на те, що обчислення строку позовної давності було відновлено 04.09.2025, а позовну заяву подано 06.04.2026, станом на момент звернення до суду після відновлення перебігу строку минуло 214 днів.
Станом на 06.04.2026 строк позовної давності сплинув за вимогами, трирічний строк яких повністю вичерпався ще до запровадження карантинних обмежень (тобто до 02.04.2020), це заборгованість за січень 2017 року та лютий 2017 року.
Також строк позовної давності сплив за вимогами щодо боргу за період з березня 2017 року по вересень 2017 року включно.
За висновком Суду строк позовної давності не є пропущеним стосовно вимог про стягнення заборгованості за комунальні послуги, за період споживання, починаючи з жовтня 2017 року.
Натомість вимоги про стягнення заборгованості за комунальні послуги, що були надані до вересня 2017 року включно, заявлені за межами строку позовної давності.
Сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови у позові (частина четверта статті 267 ЦК України).
Зі спливом позовної давності до основної вимоги вважається, що позовна давність спливла і до додаткової вимоги (стягнення неустойки, накладення стягнення на заставлене майно тощо) (стаття 266 ЦК України).
За наведених обставин Суд відмовляє у стягненні заборгованості у загальній сумі 3 253,95 грн за послуги централізованого водопостачання та водовідведення, що спожиті до вересня 2017 року включно.
Крім того, у зв`язку з спливом позовної давності, слід відмовити у стягненні 8 355,96 грн інфляційної складової та 800,00 грн трьох процентів річних, що нараховані на вказану суму.
Сума основного боргу, що підлягає стягненню (за виключенням нарахувань за січень-вересень 2017 року), становить 64 089,87 грн (з урахуванням плати за абонентське обслуговування та внесків за вузол комерційного обліку).
Із зазначеної суми солідарному стягненню з обох Відповідачок підлягає заборгованість, що утворилася з лютого 2025 року (після набуття ОСОБА_2 повноліття) по грудень 2025 року, що становить 11 030,98 грн основного боргу, 178,26 грн інфляційних втрат та 505,41 грн трьох процентів річних.
Заборгованість, що утворилася з жовтня 2017 року по січень 2025 року включно, підлягає стягненню виключно з ОСОБА_1 , що становить 53 058,89 грн основного боргу, 21 145,15 грн інфляційних втрат, 4 945,39 грн трьох процентів річних та 749,45 грн пені.
Суд, який ухвалив рішення, може визначити порядок його виконання, надати відстрочення або розстрочення виконання, про що зазначає в резолютивній частині рішенні (пункт 2 частини сьомої статті 265, частина перша статті 267 ЦПК України).
Законом не встановлено вичерпного переліку обставин, за наявності яких суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може за заявою сторони відстрочити або розстрочити виконання судового рішення. Водночас обов`язковою умовою для відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення є доведення заявником факту існування обставин, які істотно ускладнюють виконання рішення та/або роблять його неможливим (пункти 18, 19 постанови Великої Палати Верховного Суду від 03.06.2021 у справі № 9901/598/19).
Стаття 265 ЦПК України не містить окремо визначені підстави для розстрочення виконання рішення суду, тому застосовуються положення статті 435 цього Кодексу.
Так, підставою для розстрочення виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим. Вирішуючи питання про відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення, суд також враховує:
1) ступінь вини відповідача у виникненні спору;
2) щодо фізичної особи - тяжке захворювання її самої або членів її сім`ї, її матеріальний стан;
3) стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо (частина третя та четверта статті 435 ЦПК України).
Розстрочка виконання судового рішення не може перевищувати одного року з дня ухвалення такого рішення (частина п`ята статті 435 ЦПК України).)
Суд, беручи до уваги предмет спору (стягнення заборгованості за комунальні послуги), соціальний аспект та ті, виклики, що постали перед українським суспільством внаслідок повномасштабного вторгнення російської федерації, що призвело до значного погіршення матеріального становища більшості громадян, у тому числі й відповідачок, вирішив розстрочити виконання судового рішення за клопотанням відповідачів на максимально можливий строк. 
Суд бере до уваги, що Позивач має право на виконання судового рішення та повернення коштів за надані послуги. Водночас Суд вважає, що розстрочка виконання рішення стане стимулом для добровільного виконання відповідачкамир своїх зобов`язань та забезпечує задоволення вимог позивача, що відповідає завданню цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими міркуваннями.
Розподіл судових витрат
Судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог (частина перша статті 141 ЦПК України).
Загальний розмір задоволених вимог становить 88,07 % від заявлених, тому стягненню підлягає судовий збір пропорційно до розміру задоволених вимог кожної з Відповідачок.
Керуючись статтями 4, 13, 19, 76-81, 141, 263-265, 435 ЦПК України, суд
УХВАЛИВ:
Позов Приватного акціонерного товариства "Акціонерна компанія "Київводоканал" до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги - задовольнити частково.
Розстрочити виконання рішення Деснянського районного суду міста Києва від 25.07.2026 про стягнення з ОСОБА_1 на користь Приватного акціонерного товариства "Акціонерна компанія "Київводоканал" заборгованості у розмірі 79 898,88 грн та судового збору у розмірі 2 556,39 грн (загальна сума 82 455,27 грн) терміном на 12 (дванадцять) місяців: ОСОБА_1 має здійснювати виплати на користь стягувача рівними частинами у розмірі 6 871,27 грн щомісячно протягом 12 місяців. Кожен платіж повинен бути внесений не пізніше останнього дня відповідного календарного місяця, починаючи з серпня 2026 року (останній платіж становить 6 871,30 грн). 
Розстрочити виконання рішення Деснянського районного суду міста Києва від 25.07.2026 про стягнення солідарно з ОСОБА_1 , ОСОБА_2 на користь Приватного акціонерного товариства "Акціонерна компанія "Київводоканал" заборгованості у розмірі 11 714,65 грн терміном на 12 (дванадцять) місяців: ОСОБА_1 та ОСОБА_2 мають здійснювати виплати на користь стягувача рівними частинами у розмірі 976,22 грн щомісячно протягом 12 місяців. Кожен платіж повинен бути внесений не пізніше останнього дня відповідного календарного місяця, починаючи з серпня 2026 року (останній платіж становить 976,23 грн). 
У задоволенні іншої частини позовних вимог - відмовити.
Стягнути з ОСОБА_1 на користь Приватного акціонерного товариства "Акціонерна компанія "Київводоканал" судовий збір у розмірі 2 556,39 грн.
Стягнути з ОСОБА_2 на користь Приватного акціонерного товариства "Акціонерна компанія "Київводоканал" судовий збір у розмірі 374,58 грн.
Позивач (Стягувач) Приватне акціонерне товариство "Акціонерна компанія "Київводоканал" (адреса: м. Київ, вул. Лейпцизька, 1-а; код ЄДРПОУ 03327664).
Відповідачка (Боржниця) ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ).
Відповідачка (Боржниця) ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 ).
Розстрочити виконання рішення Деснянського районного суду м. Києва в частині стягнення заборгованості з ОСОБА_1 на 12 місяців, визначивши сплату заборгованості рівними частинами щомісяця.
Рішення суду може бути оскаржене шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Суд підписує повне рішення без його проголошення. Сторони заявили клопотання про розгляд справи за їх відсутності. Судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення (частини четверта та п`ята статті 268 ЦПК України) - 27.07.2026
Суддя         Інна КОВАЛЕНКО