ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ 
8-й під`їзд, Держпром, майдан Свободи, 5, м. Харків, 61022 
тел. приймальня (057) 705-14-14, тел. канцелярія 705-14-41, факс 705-14-41 
_______________________________________________________________________

РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"25" серпня 2026 р. | м. Харків | Справа №922/1370/26

Господарський суд Харківської області у складі судді Добрелі Н.С. 
за участю секретаря судового засідання Чабан А.А.
розглянувши в порядку загального позовного провадження справу

за позовом | Новобаварської окружної прокуратури міста Харкова ,   в інтересах держави в особі Харківської міської ради
до | 1. Управління освіти адміністрації Новобаварського району Харківської міської ради ,   2. Товариства з обмеженою відповідальністю "УКРГАЗТРЕЙДІНГ" ,  третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідачів – Комунальне підприємство "ЦЕНТРАЛІЗОВАНА ЗАКУПІВЕЛЬНА ОРГАНІЗАЦІЯ ХАРКІВСЬКОЇ МІСЬКОЇ РАДИ"
про | визнання недійсними додаткових угод та стягнення коштів

за участю представників: 
прокурор – Комісар О.О.
позивача – не з`явився;
відповідача-1 – не з`явився;
відповідача-2 – не з`явився;
третя особа – Повелиця Г.В. 

ВСТАНОВИВ:

Керівник Новобаварської окружної прокуратури міста Харкова звернувся до Господарського суду Харківської області з позовною заявою в інтересах держави в особі Харківської міської ради до УОА Новобаварського району ХМР та ТОВ "УКРГАЗТРЕЙДІНГ", в якій просить суд:
- визнати недійсними додаткові угоди від 10.07.2024 №7, від 16.08.2024 №8, від 11.09.2024 №9, від 14.10.2024 №10, від 12.11.2024 №11, від 11.12.2024 №12, від 24.12.2024 №13 до Договору про закупівлю (постачання) електричної енергії від 22.12.2023 №6/24-Н, укладеного між УОА Новобаварського району ХМР та ТОВ "УКРГАЗТРЕЙДІНГ";
- стягнути з ТОВ "УКРГАЗТРЕЙДІНГ" на користь бюджету Харківської міської територіальної громади в особі Харківської міської ради кошти в сумі 485.228,84 грн як безпідставно сплачені;
- стягнути з відповідачів витрати зі сплати судового збору.
Прокурор стверджує, що підписані з відповідачем додаткові угоди №№7, 8, 9, 10, 11, 12, 13 до Договору про закупівлю (постачання) електричної енергії від 22.12.2023 №6/24-Н є недійсними. Ними збільшено ціну на товар (електричну енергію), закуплений на відкритих публічних торгах у відповідача-2, та відповідно зменшено кількість товару. Вказує, що збільшення ціни на предмет закупівлі після укладення договору можливе лише у виключних випадках.
Ухвалою Господарського суду Харківської області від 27.04.2026 відкрито загальне позовне провадження у справі №922/1370/26.
Ухвалою Господарського суду Харківської області від 26.05.2026 у справі №922/1370/26 продовжений строк підготовчого провадження на 30 днів.
Ухвалою Господарського суду Харківської області від 16.06.2026 залучено до участі у справі №922/1370/26 в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідачів - КП "ЦЕНТРАЛІЗОВАНА ЗАКУПІВЕЛЬНА ОРГАНІЗАЦІЯ ХАРКІВСЬКОЇ МІСЬКОЇ РАДИ".
Ухвалою Господарського суду Харківської області від 14.07.2026 у справі №922/1370/26 залишено без розгляду додаткові пояснення Харківської міської ради.
Ухвалою Господарського суду Харківської області від 21.07.2026 відмовлено в задоволенні заяви КП "ЦЗО ХМР" про зупинення провадження у справі №922/1370/26.
Ухвалою Господарського суду Харківської області від 21.07.2026 закрито підготовче провадження у справі №922/1370/26 та призначено справи до судового розгляду по суті.
В судовому засіданні по суті 18.08.2026 у справі №922/1370/26 була оголошена перерва на 25.08.2026 о 14:30 год.
Присутній у судовому засіданні по суті 25.08.2026 прокурор позов підтримав у повному обсязі та просив суд його задовольнити з підстав, викладених у позовній заяві та відповідях на відзив.
Представник третьої особи в судовому засіданні по суті 25.08.2026 проти позову заперечував та просив суд відмовити в позові прокурора.
Правом на участь представників позивач та відповідачі в судовому засіданні по суті 25.08.2026 не скористалися, про дату, час і місце судового засідання повідомлені належним чином, про що свідчать довідки про доставку електронного листа до електронних кабінетів у підсистемі ЄСІТС "Електронний суд".
Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (§ 66 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 у справі "Смірнова проти України").
Заслухавши вступне слово прокурора та представника третьої особи, перевіривши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги та заперечення проти них, всебічно та повно дослідивши матеріали справи та надані сторонами докази, суд встановив наступне.
КП "ЦЗО ХМР" як замовником було опубліковано оголошення в електронній системі публічних закупівель PROZORRO про проведення відкритих торгів за предметом закупівлі - електрична енергія, код за ДК 021:2015:09310000-5 "Електрична енергія" (ідентифікатор закупівлі - UA-2023-11-27-015042-a, посилання на веб-сайт - https://prozorro.gov.ua/uk/tender/UA-2023-11-27-015042-a). Очікувана вартість предмета закупівлі - 18.437.408,21 грн. У відкритих торгах брали участь такі суб`єкти господарювання:
- ТОВ "КИЇВСЬКІ ЕНЕРГЕТИЧНІ ПОСЛУГИ" з остаточною ціновою пропозицією - 16.958.746,00 грн;
- ТОВ "УКРГАЗТРЕЙДІНГ" з остаточною ціновою пропозицією - 17.793.245,46грн.
За результатами проведених відкритих торгів їх переможцем стало ТОВ "УКРГАЗТРЕЙДІНГ", про що свідчить Протокол прийняття рішення уповноваженою особою КП "ЦЗО ХМР" від 08.12.2023 №1/6.
В подальшому між Управлінням освіти адміністрації Новобаварського району Харківської міської ради (УОА Новобаварського району ХМР, споживач) та ТОВ "УКРГАЗТРЕЙДІНГ" (постачальник) був укладений Договір про закупівлю (постачання) електричної енергії від 22.12.2023 №6/24-Н (далі - Договір). Згідно з предметом якого постачальник постачає електричну енергію (товар) для забезпечення потреб електроустановок споживача, а споживач оплачує постачальнику вартість використаної (купленої) електричної енергії згідно з умовами цього Договору.
Згідно з пунктами 3.2. - 3.4. Договору строк (термін) постачання електричної енергії - до 31.12.2024 (включно). Місце поставки товару: Україна, м. Харків, об`єкти споживання електричної енергії відповідно до інформації щодо об`єктів споживача (Додатку 3). Обсяг електричної енергії за цим Договором становить 590.100,00 кВт*год. Щомісячне споживання електричної енергії визначено в обсягах постачання електричної енергії на 2024 рік (Додаток 4).
Ціна Договору становить 3.388.425,01грн, у т.ч. ПДВ - 564.737,50 грн та зазначається відповідно до комерційної пропозиції постачальника (Додаток 2), що є невід`ємною частиною цього Договору (пункт 5.1. Договору).
Ціна Договору може бути змінена за результатом застосування сторонами порядку визначення фактичної ціни товару за період постачання електричної енергії відповідно до пункту 5.6. Договору (пункт 5.2. Договору).
У відповідності до пункту 5.5. Договору оплата вартості електричної енергії за цим Договором здійснюється на підставі підписаного сторонами Акту приймання-передачі товару (електричної енергії) протягом 10 робочих днів від дати отримання Акту приймання-передачі товару (електричної енергії).
Пунктом 5.6. Договору сторони погодили, що ціна поставки товару визначається щомісяця (розрахунковий період) після завершення розрахункового періоду та змінюється відповідно до зміни середньозваженої ціни на ринку "на добу наперед", у відповідний розрахунковий період, в якому здійснюється оплата за товар та/або у випадку зміни тарифу на передачу електричної енергії, який включений до складу ціни товару за цим Договором та затверджується НКРЕКП, у порядку визначеному в Додатку 2, шляхом внесення змін до цього Договору, а саме: шляхом підписання сторонами відповідних актів приймання-передачі товару (електричної енергії).
Договір набуває чинності з дня підписання його сторонами та діє до 31.12.2024 (включно), а в частині розрахунків - до їх повного виконання (пункт 13.1. Договору).
Відповідно до пункту 13.5. Договору зміни до цього Договору можуть вноситися у випадках, визначених у цьому Договорі, та оформляються у письмовій формі шляхом укладення відповідної додаткової угоди (угод) сторонами.
В пункті 13.9. Договору сторони передбачили, що його істотні умови не можуть змінюватися сторонами, крім випадків, зокрема, зміни встановленого згідно з законодавством органами державної статистики індексу споживчих цін, зміни курсу іноземної валюти, зміни біржових котирувань або показників Platts, ARGUS, регульованих цін (тарифів), нормативів, середньозважених цін на електроенергію на ринку "на добу наперед", що застосовуються в Договорі, у разі встановлення в Договорі порядку зміни ціни. У такому випадку сторони можуть внести відповідні зміни в разі зміни регульованих цін (тарифів) на послуги з передачі електричної енергії та/або середньозважених цін на електричну енергію на ринку "на добу наперед". Підставою для зміни регульованих цін (тарифів) і нормативів, які застосовуються в Договорі, а саме: тарифу на послуги з передачі електричної енергії, який враховується у складі ціни за електричну енергію, що постачається за Договором є письмове звернення сторони Договору та набрання чинності документом, яким затверджені чи встановлені регульовані ціни (тарифи) і нормативи, що застосовуються у даному Договорі. У даному випадку ціна за 1 кВт*год. електричної енергії за Договором змінюється на розмір збільшення або зменшення регулярного тарифу на послуги з передачі електричної енергії.
У разі зміни середньозважених цін на електричну енергію на ринку "на добу наперед", підтвердження факту коливання ціни електричної енергії на Ринку "на добу наперед" у торговій зоні "ОЕС України. Перерахунок ціни за 1 кВт*год. електричної енергії, здійснюється за підсумками розрахункового періоду (календарного місяця) відповідно до порядку встановленого у Додатку 2 до Договору.
У відповідності до Комерційної пропозиції постачальника (Додаток 2 до Договору) ціна за 1 кВт*год. становить 5,7421 грн.
Фактична ціна за одиницю (кВт*год.) з ПДВ для споживача групи Б за розрахунковий місяць розраховується за формулою: Цф = (Цсз + Тпер + V)*1.2, де:
- Цсз - середньозважена ціна РДН за розрахунковий період (календарний місяць), яка (без ПДВ), грн/кВт*год., що формується оператором ринку та публікується на його вебсайті за посилання https://www.oree.com.ua/.
- Тпер - тариф на послуги з передачі електричної енергії, затверджений НКРЕКП, який діє для розрахункового періоду (календарний місяць) (без ПДВ), грн/кВт*год.;
- V - торгівельна надбавка (вартість послуг постачальника з врахуванням обов`язкових податків, зборів та платежів, передбачені правилами ринку, законодавством та іншими нормативними документами - відповідно до тендерної пропозиції та не може змінюватися протягом строку дії договору) (без ПДВ), грн/кВт*год.
Вартість за розрахунковий період розраховується відповідно до формули: R = Цф*W, де:
- R - вартість за розрахунковий період;
- W - фактичний обсяг споживання електричної енергії по об`єкту/-там споживача за розрахунковий період (календарний місяць), кВт*год.
У Додатку 3 до Договору визначений перелік об`єктів споживача. Додатоком 4 до Договору визначені щомісячні обсяги постачання електричної енергії на 2024 рік.
У подальшому сторони уклали 13 Додаткових угод до Договору.
Так, Додатковою угодою від 14.02.2024 №1 до Договору у зв`язку зі зміною середньозважених цін у січні 2024 на електричну енергію на ринку "на добу наперед" сторонами погоджено фактичну ціну за 1 кВт*год у розмірі 5,195208 грн.
Додатковою угодою від 20.3.2024 №2 до Договору у зв`язку зі зміною середньозважених цін у лютому 2024 на електричну енергію на ринку "на добу наперед" сторонами погоджено фактичну ціну за 1 кВт*год у розмірі 4,48722 грн.
Додатковою угодою від 17.04.2024 №3 до Договору у зв`язку зі зміною середньозважених цін у березні 2024 на електричну енергію на ринку "на добу наперед" сторонами погоджено фактичну ціну за 1 кВт*год у розмірі 4,27236 грн.
Додатковою угодою від 15.05.2024 №4 до Договору у зв`язку зі зміною середньозважених цін у квітні 2024 на електричну енергію на ринку "на добу наперед" сторонами погоджено фактичну ціну за 1 кВт*год у розмірі 4,56448 грн.
Додатковою угодою від 12.06.2024 №5 до Договору у зв`язку зі зміною середньозважених цін у травні 2024 на електричну енергію на ринку "на добу наперед" сторонами погоджено фактичну ціну за 1 кВт*год у розмірі 5,631228 грн.
Додатковою угодою від 09.07.2026 №6 у зв`язку зі зміною юридичної адреси постачальника сторони домовилися внести зміни до Розділу 17 Договору.
Додатковою угодою від 10.07.2024 №7 до Договору у зв`язку зі зміною середньозважених цін у червні 2024 за електричну енергію на ринку "на добу наперед" сторонами погоджено фактичну ціну за 1 кВт*год у розмірі 7,04898 грн.
Додатковою угодою від 16.08.2024 №8 до Договору у зв`язку зі зміною середньозважених цін у липні 2024 на електричну енергію на ринку "на добу наперед" сторонами погоджено фактичну ціну за 1 кВт*год у розмірі 7,725456 грн.
Додатковою угодою від 11.09.2024 №9 до Договору у зв`язку зі зміною середньозважених цін у серпні 2024 на електричну енергію на ринку "на добу наперед" сторонами погоджено фактичну ціну за 1 кВт*год у розмірі 7,451244 грн.
Додатковою угодою від 14.10.2024 №10 до Договору у зв`язку зі зміною середньозважених цін у вересні 2024 на електричну енергію на ринку "на добу наперед" сторонами погоджено фактичну ціну за 1 кВт*год у розмірі 7,361916 грн.
Додатковою угодою від 12.11.2024 №11 до Договору у зв`язку зі зміною середньозважених цін у жовтні 2024 на електричну енергію на ринку "на добу наперед" сторонами погоджено фактичну ціну за 1 кВт*год у розмірі 7,356888 грн.
Додатковою угодою від 11.12.2024 №12 до Договору у зв`язку зі зміною середньозважених цін у листопаді 2024 на електричну енергію на ринку "на добу наперед" сторонами погоджено фактичну ціну за 1 кВт*год у розмірі 7,245864 грн.
Додатковою угодою від 24.12.2024 №13 до Договору у зв`язку зі зміною середньозважених цін у грудні 2024 на електричну енергію на ринку "на добу наперед" сторонами погоджено фактичну ціну за 1 кВт*год у розмірі 7,869048 грн.
Надалі, на веб-сайті https://prozorro.gov.ua/ замовником КП "ЦЗО ХМР" був опублікований звіт про виконання договору про закупівлю №UA-2023-11-27-015042-a.
Листом від 13.02.2026 №52-105-896вих26 Новобаварська окружна прокуратура міста Харкова звернулася до Північно-східного офісу Держаудитслужби, в якому з метою встановлення наявності підстав для представництва інтересів держави в суді, просила надати інформацію щодо проведених Офісом перевірок та моніторингу державної закупівлі №UA-2023-11-27-015042-a-b9, виявлені порушення вимог законодавства, вжиті заходи щодо усунення виявлених порушень, у т.ч. в судовому порядку.
Північно-східний офіс Держаудитслужби своїм листом від 25.02.2026 №202031-17/1111-2026 повідомив Новобаварську оркружну прокуратуру міста Харкова про те, що оскільки замовником був оприлюднений звіт про виконання договору про закупівлю, то відсутні підстави для початку проведення моніторингу такої процедури.
Листом від 10.03.2026 №52-105-1424вих26 Новобаварська окружна прокуратура міста Харкова звернулася до Харківської міської ради, в якому повідомила останню про те, що між УОА Новобаварського району ХМР та ТОВ "УКРГАЗТРЕЙДІНГ" був укладений Договір про закупівлю (постачання) електричної енергії. Втім, у подальшому на підставі Додаткових угод до цього Договору сторонами була збільшена ціна на електричну енергію більш ніж на 10% за відсутності належних доказів коливання ціни на товар на ринку, а також значно зменшені обсяги закупівлі. Наведене свідчить про порушення положень частини п`ятої статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі" щодо зміни істотних умов договору про закупівлю. Такі Додаткові угоди порушують інтереси держави, оскільки під час проведення закупівлі електричної енергії порушені вимоги чинного законодавства, принципи ефективного та прозорого здійснення закупівлі, створення добросовісної конкуренції у сфері закупівлі, принципи максимальної ефективності та економії, що створило ризик до протиправного витрачання коштів бюджету, нераціонального та неефективного їх використання. З огляду на наявність визначених законом підстав для визнання недійсними додаткових угод №№7-13 до Договору про закупівлю (постачання) електричної енергії від 22.12.2023 №6/24-Н, прокурор запропонував Харківській міській раді самостійно вжити заходи щодо пред`явлення відповідного позову, про що проінформувати окружну прокуратуру в розумний строк, але не пізніше 10.04.2026. Вказаний лист був отриманий Харківською міською радою 11.03.2026. Натомість відповіді на такий лист Харківська міська рада не надала.
У подальшому, в порядку частини четвертої статті 23 Закону України "Про прокуратуру" Новобаварська окружна прокуратура міста Харкова звернулася до Харківської міської ради із листом-повідомленням від 10.04.2026 №52-105-2339вих-26, в якому повідомила про здійснення представництва інтересів держави в суді в особі Харківської міської ради до Управління освіти адміністрації Новобаварського району Харківської міської ради та ТОВ "УКРГАЗТРЕЙДІНГ" про визнання недійсними додаткових угод до договору та про стягнення коштів у сумі 485.228,84 грн.
Заперечуючи проти позову прокурора, УОА Новобаварського району ХМР у відзиві зазначає, що до Договору вносилися зміни відповідно до підпункту 7 пункту 19 Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України “Про публічні закупівлі”, на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 №1178 (в редакції постанови від 12.05.2023 3471) та пункту 7 частини п`ятої статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі". Споживачем та постачальником був чітко визначений у Договорі порядок зміни ціни за одиницю товару, про що зазначено в пунктах 5.2., 5.6. та Додатку 2. Відповідач-1 при підписанні додаткових угод чітко дотримувався умов Договору та чинного законодавства, юридичні підстави для визнання спірних додаткових угод недійсними відсутні.
Відповідач-2 ТОВ "УКРГАЗТРЕЙДИНГ" у відзиві заперечує проти позову прокурора з наступних підстав. Зазначає, що зміни до Договору вносилися сторонами на підставі підпунктів 1, 7 пункту 19 Особливостей та обчислювалися відповідно до формульного розрахунку ціни, визначеного в Додатку 2 до Договору. Відповідно до прецедентної практики ЄСПЛ особа не може відповідати за помилки державних органів при виконанні ними своїх повноважень, а державні органи не можуть вимагати повернення майна в попередній стан, посилаючись на те, що вони при виконанні своїх повноважень припустилися помилки. Закон України "Про публічні закупівлі" не передбачає цивільно-правових наслідків для постачальника за порушення пункту 2 частини 5 статті 41 Закону, а відповідальність за такі дії спеціально врегульована статтею 44 Закону та статтями 38 та 164-14 КУпАП. Отже, звертаючись з позовом про визнання угод недійсними та стягнення коштів прокурор фактично намагається створити нову форму відповідальності, якої спеціальний Закон не містить. Заявлений прокурором спосіб захисту суперечить статті 92 Конституції України; принципу lex specialis derogat generali; принципу правової визначеності, отже, є неналежним способом захисту прав держави, що є самостійною підставою для відмови у позові.
Третя особа КП "ЦЗО ХМР" у своїх поясненнях зазначила, що умовами Договору визначено формульний порядок визначення ціни електричної енергії, який передбачає щомісячний розрахунок та формування нової фактичної ціни електричної енергії залежно від зміни об`єктивних ринкових показників. Зокрема, складовими такої формули є: середньозважена ціна на ринку "на добу на перед", тариф на передачу електричної енергії; торгівельна надбавка постачальника (маржа). При цьому погодження фактичної ціни електричної енергії здійснюється сторонами шляхом підписання актів приймання-передачі електричної енергії за відповідний розрахунковий період, які відображають не лише кінцеву ціну, а й порядок її розрахунку відповідно до умов Договору. Водночас, позиція прокурора повністю ґрунтується на застосуванні пункту 2 частини п`ятої статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі", втім у даному випадку підлягає застосуванню саме пункт 7 частини п`ятої статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі", яким передбачено зміну ціни внаслідок зміни біржових котирувань. З огляду на це, доводи прокурора стосуються іншого правового механізму регулювання ціни, а саме правовідносин із фіксованою ціною товару та можливістю її зміни у межах 10 відсотків, тоді як у спірних правовідносинах застосовується формульний механізм ціноутворення.
Надаючи правову кваліфікацію викладеним обставинам, з урахуванням фактичних та правових підстав позовних вимог, суд виходить з наступного.
Щодо підстав для представництва прокурором інтересів держави в особі Харківської міської ради, суд зазначає наступне.
Стаття 131-1 Конституції України передбачає, що прокуратура здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.
У визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами (частини третя статті 53 ГПК України).
Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 174 Господарського процесуального кодексу України (частина четверта статті 53 ГПК України).
Положення щодо представництва інтересів держави прокурором у суді закріплені у статті 23 Закону "Про прокуратуру".
Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу (частина третя статті 23 Закону "Про прокуратуру").
Велика Палата Верховного Суду також звертала увагу на те, що в судовому процесі держава бере участь у справі як сторона через її відповідний орган, наділений повноваженнями у спірних правовідносинах (постанови від 27.02.2019 у справі №761/3884/18, від 23.11.2021 у справі №359/3373/16-ц, від 20.07.2022 у справі №910/5201/19, від 05.10.2022 у справах №923/199/21 та № 922/1830/19).
Тобто, під час розгляду справи в суді фактично стороною у спорі є держава, навіть якщо прокурор визначив стороною у справі певний орган (постанови Великої Палати Верховного Суду від 26.06.2019 у справі №587/430/16-ц, від 23.11.2021 у справі №359/3373/16-ц, від 05.10.2022 у справах №923/199/21 та №922/1830/19).
Велика Палата Верховного Суду у постанові від 14.12.2022 у справі №2-3887/2009 зазначила, що ці висновки актуальні також щодо участі територіальної громади в цивільних правовідносинах та судовому процесі.
Разом з тим, наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва (частина четверта статті 23 Закону "Про прокуратуру").
Прокурор, звертаючись до суду з позовом, має обґрунтувати та довести підстави для представництва, однією з яких є бездіяльність компетентного органу (постанова Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020 у справі №912/2385/18).
Бездіяльність компетентного органу означає, що він знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк.
Звертаючись до відповідного компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому статтею 23 Закону "Про прокуратуру", прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення.
Водночас невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню, тощо.
Таким чином, прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого ст.23 Закону "Про прокуратуру", і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження його бездіяльності. Якщо прокурору відомо про причини такого незвернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові, але якщо з відповіді компетентного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим.
Суд зазначає, що прокурором дотримано процедуру, передбачену статтею 23 Закону України "Про прокуратуру", зокрема, попередньо, до звернення до суду з позовом, повідомлено Харківську міську раду про порушення інтересів держави, чим надано органу місцевого самоврядування можливість самостійно відреагувати на виявлені порушення інтересів держави у належний спосіб. Утім, Харківська міська рада після отримання повідомлення прокуратури про виявлені нею порушення при укладенні спірних додаткових угод до Договору не зверталася до суду з відповідним позовом і не повідомила про намір такого звернення. Тобто підставою реалізації прокурором представницьких функцій стала пасивна поведінка позивача щодо захисту порушених інтересів держави. Звернення прокурора до суду з позовом в інтересах держави в особі Харківської міської ради відповідає приписам статті 23 Закону України "Про прокуратуру", статті 53 ГПК України та підтверджено належними у справі доказами.
Щодо фактичних обставин справи, суд зазначає наступне.
Причиною виникнення спору у цій справі стало питання щодо наявності або відсутності підстав для визнання недійсними укладених між відповідачами додаткових угод від 10.07.2024 №7, від 16.08.2024 №8, від 11.09.2024 №9, від 14.10.2024 №10, від 12.11.2024 №11, від 11.12.2024 №12, від 24.12.2024 №13 до Договору та стягнення надмірно сплачених бюджетних коштів.
Прокурор у позовній заяві стверджує про невідповідність укладених між відповідачами спірних додаткових угод вимогам пункту 2 частини 5 статті 41 Закону "Про публічні закупівлі", що виявилось в перевищенні встановленого вказаною нормою гранично допустимого 10% обмеження збільшення ціни за одиницю товару у договорі про закупівлю.
У даній справі між відповідачами за результатом публічної закупівлі був укладений договір про закупівлю (постачання) електричної енергії, в якому погодили, що:
- ціна Договору становить 3.388.425,01грн, у т.ч. ПДВ - 564.737,50 грн та зазначається відповідно до комерційної пропозиції постачальника (Додаток 2), що є невід`ємною частиною цього Договору (пункт 5.1. Договору).
- ціна Договору може бути змінена за результатом застосування сторонами порядку визначення фактичної ціни товару за період постачання електричної енергії відповідно до пункту 5.6. Договору (пункт 5.2. Договору).
- ціна поставки товару визначається щомісяця (розрахунковий період) після завершення розрахункового періоду та змінюється відповідно до зміни середньозваженої ціни на ринку "на добу наперед", у відповідний розрахунковий період, в якому здійснюється оплата за товар та/або у випадку зміни тарифу на передачу електричної енергії, який включений до складу ціни товару за цим Договором та затверджується НКРЕКП, у порядку визначеному в Додатку 2, шляхом внесення змін до цього Договору, а саме: шляхом підписання сторонами відповідних актів приймання-передачі товару (електричної енергії) (пункт 5.6. Договору);
- істотні умови не можуть змінюватися сторонами, крім випадків, зокрема, зміни встановленого згідно з законодавством органами державної статистики індексу споживчих цін, зміни курсу іноземної валюти, зміни біржових котирувань або показників Platts, ARGUS, регульованих цін (тарифів), нормативів, середньозважених цін на електроенергію на ринку "на добу наперед", що застосовуються в Договорі, у разі встановлення в Договорі порядку зміни ціни. У такому випадку сторони можуть внести відповідні зміни в разі зміни регульованих цін (тарифів) на послуги з передачі електричної енергії та/або середньозважених цін на електричну енергію на ринку "на добу наперед" (пункт 13.9. Договору).
Відповідно до Комерційної пропозиції постачальника (Додаток 2 до Договору) ціна за 1 кВт*год. становить 5,7421 грн.
Фактична ціна за одиницю (кВт*год.) з ПДВ для споживача групи Б за розрахунковий місяць розраховується за формулою: Цф = (Цсз + Тпер + V)*1.2, де:
- Цсз - середньозважена ціна РДН за розрахунковий період (календарний місяць), яка (без ПДВ), грн/кВт*год., що формується оператором ринку та публікується на його вебсайті за посилання https://www.oree.com.ua/.
- Тпер - тариф на послуги з передачі електричної енергії, затверджений НКРЕКП, який діє для розрахункового періоду (календарний місяць) (без ПДВ), грн/кВт*год.;
- V - торгівельна надбавка (вартість послуг постачальника з врахуванням обов`язкових податків, зборів та платежів, передбачені правилами ринку, законодавством та іншими нормативними документами - відповідно до тендерної пропозиції та не може змінюватися протягом строку дії договору) (без ПДВ), грн/кВт*год.
Вартість за розрахунковий період розраховується відповідно до формули: R = Цф*W, де:
- R - вартість за розрахунковий період;
- W - фактичний обсяг споживання електричної енергії по об`єкту/-там споживача за розрахунковий період (календарний місяць), кВт*год.
Отже, враховуючи умови вищевказаних пунктів Договору, судом встановлено, що сторони договору погодили формульний розрахунок, а ціна визначається щомісяця після завершення розрахункового періоду та змінюються відповідно до середньозваженої ціни ринку "на добу наперед" у відповідний розрахунковий період.
Протягом строку дії Договору сторони шляхом підписання відповідних додаткових угод щомісячно погоджували ціну за одиницю товару в залежності від зміни коефіцієнту коливання ціни закупівлі одиниці електричної енергії на ринку «на добу наперед» (який змінювався як в бік зменшення, так і в бік збільшення) на підставі з інформації Оператора ринку електричної енергії.
Частиною четвертою статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі" визначено, що умови договору про закупівлю не повинні відрізнятися від змісту тендерної пропозиції/пропозиції за результатами електронного аукціону (у тому числі ціни за одиницю товару) переможця процедури закупівлі / спрощеної закупівлі або узгодженої ціни пропозиції учасника у разі застосування переговорної процедури, крім випадків визначення грошового еквівалента зобов`язання в іноземній валюті та/або випадків перерахунку ціни за результатами електронного аукціону в бік зменшення ціни тендерної пропозиції/пропозиції учасника без зменшення обсягів закупівлі.
За загальним правилом істотні умови договору про закупівлю, однією з яких є ціна товару, не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі (частина п`ята статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі"). Проте, зазначена норма передбачає випадки, коли допустима зміна істотних умов договору про закупівлю, зокрема:
- за пунктом 2 частини п`ятої наведеної норми - збільшення ціни за одиницю товару до 10 відсотків пропорційно збільшенню ціни такого товару на ринку у разі коливання ціни такого товару на ринку за умови, що така зміна не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю, - не частіше ніж один раз на 90 днів з моменту підписання договору про закупівлю/внесення змін до такого договору щодо збільшення ціни за одиницю товару. Обмеження щодо строків зміни ціни за одиницю товару не застосовується у випадках зміни умов договору про закупівлю бензину та дизельного пального, природного газу та електричної енергії;
- за пунктом 7 частини п`ятої наведеної норми - зміна встановленого згідно із законодавством органами державної статистики індексу споживчих цін, зміни курсу іноземної валюти, зміни біржових котирувань або показників Platts, ARGUS регульованих цін (тарифів) і нормативів, що застосовуються в договорі про закупівлю, у разі встановлення в договорі про закупівлю порядку зміни ціни.
Крім того, Законом України «Про внесення змін до Закону України «Про публічні закупівлі» та інших законодавчих актів України щодо здійснення оборонних та публічних закупівель на період дії правового режиму воєнного стану» Розділ X «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про публічні закупівлі» доповнено пунктом 3-7 такого змісту: "На період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування особливості здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених цим Законом, визначаються Кабінетом Міністрів України із забезпеченням захищеності таких замовників від воєнних загроз".
Відповідно до пункту 3-7 розділу X «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про публічні закупівлі» Кабінет Міністрів України постановою від 12.10.2022 №1178 затвердив Особливості, які встановлюють порядок та умови здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», із забезпеченням захищеності таких замовників від воєнних загроз на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування (далі - Особливості).
Оскільки спірний Договір був укладений після набрання чинності постановою Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 № 1178, тому у відповідності до пункту 3-7 розділу X «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про публічні закупівлі» норми вказаного Закону мають застосовуватись з урахуванням норм цих Особливостей.
Пункт 19 Особливостей містить положення, відповідно до яких істотні умови договору про закупівлю, укладеного відповідно до пунктів 10 і 13 (крім підпунктів 13 та 15 пункту 13) цих особливостей, не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі, крім випадків:
- погодження зміни ціни за одиницю товару в договорі про закупівлю у разі коливання ціни такого товару на ринку, що відбулося з моменту укладення договору про закупівлю або останнього внесення змін до договору про закупівлю в частині зміни ціни за одиницю товару. Зміна ціни за одиницю товару здійснюється пропорційно коливанню ціни такого товару на ринку (відсоток збільшення ціни за одиницю товару не може перевищувати відсоток коливання (збільшення) ціни такого товару на ринку) за умови документального підтвердження такого коливання та не повинна призвести до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю на момент його укладення (підпункт 2 пункту 19);
- міни встановленого згідно із законодавством органами державної статистики індексу споживчих цін, зміни курсу іноземної валюти, зміни біржових котирувань або показників Platts, ARGUS, регульованих цін (тарифів), нормативів, середньозважених цін на електроенергію на ринку "на добу наперед", що застосовуються в договорі про закупівлю, у разі встановлення в договорі про закупівлю порядку зміни ціни (підпункт 7 пункту 19).
Таким чином, законодавець розрізнив такі підстави для зміни умов договору про закупівлю, як "погодження зміни ціни за одиницю товару в договорі про закупівлю у разі коливання ціни такого товару на ринку" та "зміна середньозважених цін на електроенергію на ринку на добу наперед" у разі встановлення в договорі про закупівлю порядку зміни ціни.
Як було зазначено вище, умови укладеного сторонами договору про закупівлю передбачають, що фактична ціна поставки товару визначається щомісяця (розрахунковий період) після завершення розрахункового періоду та змінюється відповідно до зміни середньозваженої ціни на ринку "на добу наперед", у відповідний розрахунковий період, в якому здійснюється оплата за товар.
Отже, за умовами укладеного Договору погодження ціни за одиницю електричної енергії в залежності від середньозваженої ціни на ринку «на добу наперед» відбувається щомісячно шляхом підписання між сторонами відповідних додаткових угод про внесення змін до договору, оскільки саме такий порядок розрахунків (формульний) погоджений сторонами, що відповідає положенням підпункту 7 пункту 19 Особливостей.
Разом із тим, прокурор помилково посилається на те, що до спірних правовідносин повинен застосовуватися загальний підхід щодо 10-відсоткового обмеження зміни ціни за одиницю товару, оскільки прокурор посилається на висновки зроблені Верховним Судом при тлумаченні пункту 2 частини 5 статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі" без розмежування підстав зміни ціни договору у зв`язку з ринковим коливанням ціни товару в бік збільшення за наведеною законодавчою нормою та підпунктом 2 пункту 19 Особливостей та зміну ціни у зв`язку зі зміною середньозваженої ціни електричної енергії на ринку «на добу наперед» за підпунктом 7 пункту 19 Особливостей.
Суд звертає увагу прокурора на нерелевантності саме до спірних правовідносин зазначених та подібних ним правових висновків Верховного Суду, які стосуються застосування пункту 2 частини 5 статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі" у співвідношенні з відповідними положеннями пункту 19 Особливостей №1178 виключно у контексті алгоритму розрахунку процентного співвідношення ціноутворення, що є особливістю саме випадків зміни ціни за одиницю товару в бік збільшення у разі ринкового коливання ціни такого товару.
При цьому у даній справі сторони укладеного Договору передбачили механізм визначення ціни електричної енергії за формулою саме залежно від зміни середньозваженої ціни електричної енергії на ринку «на добу наперед», а також визначили порядок визначення ціни відповідно до такого показника (коефіцієнта) у кожному розрахунковому періоді (щомісяця) п. 5.6. договору. За таких обставин правовою підставою для внесення змін до Договору є саме підпункт 7 пункту 19 Особливостей №1178, який не містить положень про обмеження 10 відсотками зміни ціни договору в бік збільшення.
Такий підхід узгоджується і з подальшим розвитком законодавства. Так, 24.06.2026 набрав чинності новий Закон України «Про публічні закупівлі» (Закон №4888-IX), яким пункт 7 частини 5 статті 41 Закону № 922-VIII викладено в новій редакції, а саме: «зміни встановленого згідно із законодавством органами державної статистики індексу споживчих цін, зміни курсу іноземної валюти, зміни біржових котирувань або показників міжнародних цінових агентств, перелік яких визначається Кабінетом Міністрів України, регульованих цін (тарифів), нормативів, середньозважених цін на електроенергію на ринку «на добу наперед», що застосовуються в договорі про закупівлю, у разі встановлення в договорі про закупівлю порядку зміни ціни».
За своїм змістом зазначене положення Закону № 922-VIII фактично відтворює правове регулювання, яке було закріплене в підпункті 7 пункту 19 Особливостей № 1178 у питанні зміни ціни договору про закупівлю у зв`язку зі зміною середньозважених цін на електричну енергію на ринку «на добу наперед» за умови, що відповідний порядок зміни ціни визначено сторонами у договорі.
Отже, внесення Законом № 4888-IX відповідних змін до пункту 7 частини 5 статті 41 Закону № 922-VIII підтверджує волевиявлення законодавця на встановлення самостійного механізму зміни ціни договору про закупівлю для спірних правовідносин, який не пов`язується із 10-відсотковим обмеженням, застосовним до випадків зміни ціни внаслідок ринкового коливання, передбачених пунктом 2 частини 5 статті 41 Закону № 922-VIII.
Аналогічні висновок викладений Верховний Судом у постанові від 22.07.2026 у справі №922/3937/25.
Положеннями частини першої статті 15 ЦК України передбачено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.
Згідно з частиною другою статті 16 ЦК України визнання правочину недійсним є одним з передбачених законом способів захисту цивільних прав та інтересів.
Відповідно до частини першої статті 203 ЦК України зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам.
Згідно із частиною першою статті 215 ЦК України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частиною першою статті 203 цього Кодексу. Частиною третьою статті 215 ЦК України передбачено, що якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин може бути визнаний судом недійсним (оспорюваний правочин).
Враховуючи вищевикладене, судом не встановлено порушень положень ст.41 Закону України "Про публічні закупівлі" під час укладення відповідачами додаткових угод від 10.07.2024 №7, від 16.08.2024 №8, від 11.09.2024 №9, від 14.10.2024 №10, від 12.11.2024 №11, від 11.12.2024 №12, від 24.12.2024 №13 до Договору про закупівлю (постачання) електричної енергії від 22.12.2023 №6/24-Н, в частині зміни його істотної умови - ціни, оскільки останні були укладені з урахуванням підпункта 7 пункту 19 Особливостей №1178, отже твердження прокурора про можливість застосовування до спірних правовідносин положень пункту 2 частини п`ятої статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі" є помилковим.
З огляду на це, суд констатує про відсутність правових підстав для визнання спірних додаткових угод недійсними відповідно до статей 203 та 215 ЦК України.
Суд зазначає, що відповідно до частини третьої статті 2 ГПК України однією з основних засад (принципів) господарського судочинства визначено принцип змагальності сторін, сутність якого розкрита у статті 13 цього Кодексу.
Відповідно до частин третьої, четвертої статті 13 ГПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом; кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.
Частиною першою статті 73 ГПК України визначено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
Відповідно до статті 76 ГПК України належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.
Відповідно до статті 86 ГПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.
З огляду на встановлені в ході розгляду даної справи обставини, суд дійшов висновку, про відмову в задоволені позову прокурора про визнання недійсними додаткових угод від 10.07.2024 №7, від 16.08.2024 №8, від 11.09.2024 №9, від 14.10.2024 №10, від 12.11.2024 №11, від 11.12.2024 №12, від 24.12.2024 №13 до Договору про закупівлю (постачання) електричної енергії від 22.12.2023 №6/24-Н, оскільки останнім належними та допустимими доказами не доведено наявності підстав для визнання їх недійсними.
Враховуючи відсутність правових підстав для визнання недійсними спірних додаткових угод до Договору, в суду відсутні правові підстави для стягнення з відповідача-2 на користь бюджету Харківської міської територіальної громади в особі Харківської міської ради коштів у сумі 485.228,84 грн у порядку статті 1212 ЦК України, котрі є похідною вимогою від основної вимоги (визнання недійсними додаткових угод).
За таких обставин, з урахуванням приписів наведених правових норм та на підставі матеріалів справи, суд дійшов висновку про те, що позовні вимоги задоволенню не підлягають в повному обсязі.
Відповідно до діючого законодавства обґрунтованим визнається рішення, в якому повно відображені обставини, які мають значення для даної справи, висновки суду про встановлені обставини є вичерпними, відповідають дійсності і підтверджуються достовірними доказами, дослідженими у судовому засіданні.
Відповідно до статті ГПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.
Частиною четвертою статті 11 ГПК України унормовано, що суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.
Європейський суд з прав людини у рішенні у справі "Серявін та інші проти України" від 10.02.2010 вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" від 09.12.1994).
З огляду на вищевикладене, суд дав вичерпну відповідь на всі питання, що входять до предмету доказування у даній справі та виникають при кваліфікації спірних відносин як матеріально-правовому, так і у процесуальному сенсах.
Вирішуючи питання розподілу судових витрат, суд керується статтею 129 ГПК України, відповідно до якої судовий збір у спорах, що виникають при виконанні договорів та з інших підставі, покладається на сторони пропорційно розміру задоволених вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі відмови в позові - на позивача. У зв`язку з чим, витрати зі сплати судового збору в розмірі 24 459,54 грн залишаються за прокурором.
На підставі викладеного, керуючись статтями 1, 4, 20, 73, 74, 76-79, 86, 123, 129, 236-238 Господарського процесуального кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

1. В позові відмовити повністю.
2. Витрати зі сплати судового збору залишити за Новобаварською окружною прокуратурою міста Харкова.
Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом двадцяти днів з дня складання повного рішення безпосередньо до суду апеляційної інстанції – Східного апеляційного господарського суду. 
Повне рішення складено "02" вересня 2026 р. 

Суддя | | Н.С. Добреля