ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А
і м е н е м У к р а ї н и

08 липня 2026 року 	м. Дніпро	справа № 280/10655/25	

Третій апеляційний адміністративний суд 
у складі колегії суддів: головуючого - судді Юрко І.В. (доповідач),
суддів: Білак С.В., Чабаненко С.В., розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Запорізької митниці на рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 05 лютого 2026 року в адміністративній справі №280/10655/25 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ПРОМСТАЛЬ-СП» до Запорізької митниці про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити певні дії,-

В С Т А Н О В И В :

Позивач 02.12.2025 року звернувся до Запорізького окружного адміністративного суду з позовом до Запорізької митниці, в якому просив визнати протиправними та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів №UA112000/2025/000001/2 від 03.10.2025 року.
В обґрунтування позовних вимог зазначено, що позивачем при оформленні митної декларації надано всі необхідні документи на підтвердження заявленої митної вартості товару, який переміщується через митний кордон України, та які відповідають характеру угоди, а посилання митного органу на виявлені під час перевірки поданих документів розбіжності є безпідставними. 

Рішенням Запорізького окружного адміністративного суду від 05 лютого 2026 року адміністративний позов задоволено.

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просив скасувати рішення суду та прийняти постанову про відмову в задоволенні позовних вимог в повному обсязі. 
В обґрунтування апеляційної скарги зазначено, що рішення суду першої інстанції є необґрунтованим та прийнятим з порушенням норм матеріального та процесуального права. Апелянт вказує, що в документах, наданих позивачем до митного оформлення, містилися суттєві розбіжності та були відсутні відомості, що підтверджують числові значення обов`язкових складових митної вартості товарів, декларантом не подано додаткових документів, які були правомірно витребувані митницею згідно з переліком та відповідно до умов ч.3 ст.53 МК України, що унеможливило визначення митної вартості за основним методом.
Позивач відзив на скаргу не подав, що не перешкоджає розгляду справи.
Суд апеляційної інстанції розглянув справу відповідно до приписів статті 311 КАС України в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.
Відповідно до частин першої та другої статті 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.

Колегія суддів, перевіривши матеріали справи, доводи апеляційної скарги, встановила наступне.
Позивач - Товариство з обмеженою відповідальністю «Промсталь-СП» (код ЄДРПОУ 32474636) є юридичною особою, місцезнаходження: 69035, м.Запоріжжя, вул.Правди (Жаботинського Леоніда), буд.47-А, прим.1, перебуває на податковому обліку в органах ДПС України. Основний вид діяльності за КВЕД: 25.62 Механічне оброблення металевих виробів.
Відповідач - Запорізька митниця є суб`єктом владних повноважень, який в даних правовідносинах реалізує надані йому Митним кодексом України повноваження.
25.04.2025 року між ТОВ «Промсталь-СП» (покупець) та SHANDONG JNM METALS GROUP INC (продавець) укладено контракт (зовнішньоекономічний договір) №YYH250426 на поставку холоднокатаних/гарячекатаних сталевих листів.
17.09.2025 року позивачем до митного контролю та митного оформлення надіслано засобами електронного зв`язку згідно зі ст. 257 Митного кодексу України електронну митну декларацію, режим ІМ 40 ДЕ, якій присвоєно №25UA112080005047U4 на товар, що зазначений в гр.31 ЕМД:
Код товару 7208529900 « 1. Плоский прокат виготовлений з нелегованої сталі, гарячекатаний, неплакований, не пофарбований, не лакований та без наявності рельєфного малюнка на поверхні, марки 65Mn, розмірами (ширина*товщина*довжина):
1500мм х 5,00мм х 3м - 23,32тн Хімічний склад: С - 0,66%, Si - 0,20%, Mn - 0,91%, P - 0,017%, S - 0,005%, N - 0,003%, Fe - основа.
1500мм х 6,00мм х 3м - 5,78тн Хімічний склад: С - 0,65%, Si - 0,21%, Mn - 0,92%, P - 0,016%, S - 0,006%, N - 0,002%, Fe - основа.
1500мм х 8,00мм х 3м - 5,91тн Хімічний склад: С - 0,65%, Si - 0,20%, Mn - 0,94%, P - 0,020%, S - 0,01%, N - 0,004%, Fe - основа. Використовується для виготовлення інструменту, наприклад свердлів, фрез, ножів тощо. Виробник - SHANDONG JNM METALS GROUP INC Країна виробництва - CN.»;
Код товару 7208540000 « 1.Плоский прокат виготовлений з нелегованої сталі, гарячекатаний, неплакований, не пофарбований, не лакований та без наявності рельєфного малюнка на поверхні, марки 65Mn, розмірами (ширина*товщина*довжина):
1250мм х 2,00мм х 3м - 3,92тн Хімічний склад: С - 0,64%, Si - 0,21%, Mn - 0,94%, P - 0,017%, S - 0,009%, N - 0,004%, Fe - основа.
1400мм х 2,50мм х 3м - 10,010тн Хімічний склад: С - 0,66%, Si - 0,22%, Mn - 0,94%, P- 0,015%, S - 0,006%, N - 0,0024%, Fe - основа. Використовується для виготовлення інструменту, наприклад свердлів, фрез, ножів тощо. Виробник - SHANDONG JNM METALS GROUP INC Країна виробництва - CN.»;
Код товару 7208539000 « 1.Плоский прокат виготовлений з нелегованої сталі, гарячекатаний, неплакований, не пофарбований, не лакований та без наявності рельєфного малюнка на поверхні, марки 65Mn, розмірами (ширина*товщина*довжина):
1500мм х 4,00мм х 3м - 21,630тн Хімічний склад: С - 0,64%, Si - 0,19%, Mn - 0,91%, P - 0,016%, S - 0,004%, N - 0,003%, Fe - основа. Використовується для виготовлення інструменту, наприклад свердлів, фрез, ножів тощо. Виробник - SHANDONG JNM METALS GROUP INC Країна виробництва.»;
Код товару 7208529900 « 1.Плоский прокат виготовлений з нелегованої сталі, холоднокатаний, неплакований, не пофарбований, не лакований та без наявності рельєфного малюнка на поверхні, марки 65Mn, розмірами (ширина*товщина*довжина):
1250мм х 0,80мм х 2м - 3,160тн Хімічний склад: С - 0,65%, Si - 0,22%, Mn - 1,01%, P - 0,015%, S - 0,006%, N - 0,003%, Fe - основа.1250мм х 1,00мм х 2м - 3,180тн Хімічний склад: С - 0,65%, Si - 0,22%, Mn - 1,01%, P - 0,015%, S - 0,006%, N - 0,003%, Fe - основа. Використовується для виготовлення різних деталей що вимагають високої зносостійкості та пружності, включаючи елементи підшипників, гальмівні стрічки, диски зчеплення, ресори та пробивний/вирубний інструмент Виробник - SHANDONG JNM METALS GROUP INC Країна виробництва - CN.»;
Код товару 7209269000 « 1.Плоский прокат виготовлений з нелегованої сталі, холоднокатаний, неплакований, не пофарбований, не лакований та без наявності рельєфного малюнка на поверхні, марки 65Mn, розмірами (ширина*товщина*довжина):
1250мм х 1,20мм х 2м - 3,140тн Хімічний склад: С - 0,66%, Si - 0,22%, Mn - 1,02%, P - 0,015%, S - 0,008%, N - 0,004%, Fe - основа.
1250мм х 1,50мм х 2м - 3,140тнХімічний склад: С - 0,66%, Si - 0,22%, Mn - 1,02%, P - 0,015%, S - 0,008%, N - 0,004%, Fe - основа. Використовується для виготовлення різних деталей що вимагають високої зносостійкості та пружності, включаючи елементи Підшипників, гальмівні стрічки, диски зчеплення, ресори та пробивний/вирубний інструмент Виробник - SHANDONG JNM METALS GROUP INC Країна виробництва - CN.».
До митного оформлення брокером надіслано копії документів, що зазначені в гр. 44 даної ЕМД: сертифікат якості від 09.06.2025 №253028958-1-1; пакувальний лист від 09.06.2025 №O/YYH250426; проформа-інвойс від 25.04.2025 №O/YYH250426; інвойс від 09.06.2025 №O/YYH250426; мастерконосамент (Master bill of lading) від 02.09.2025 №25MLUA535N; коносамент (Bill of lading) від 02.07.2025 №D4925060251; залізнична накладна УМВС від 08.09.2025 №40427155; банківський платіжний документ, що стосується товару від 30.04.2025 №P2504290449026; банківський платіжний документ, що стосується товару від 12.06.2025 №P2506120449002; рахунок передплатний від 01.09.2025 №A012266-1; рахунок передплатний від 01.07.2025 №A012266; зовнішньоекономічний договір (контракт) від 25.04.2025 №YYH250426; договір про надання транспортно-експедиторських послуг від 11.06.2025 №411-ЮГЛ; Screenshot_20250917_112717_Samsung Notes; сертифікат про походження товару від 04.07.2025 № 25C482000305/00062; технічна довідка від 10.09.2025 №1009/25-1; заявка від 11.06.2025 №1; копія митної декларації країни відправлення від 27.06.2025 № 020220250000687626; заява брокера від 19.09.2025 б/н; лист ТОВ «ЮГЛ» від 18.09.2025 № 18-ЗРВ; технічний сертифікат від 10.09.2025; заява брокера від 19.09.2025 б/н з відміткою брокера від 02.10.2025; повідомлення брокера від 02.10.2025; повідомлення митниці брокеру; заява брокера від 19.09.2025 б/н з відміткою брокера від 02.10.2025 та 03.10.2025.
Митним органом встановлено розбіжності у поданих документах, які на думку митного органу не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари відповідно до обраного декларантом методу визначення митної вартості, а саме:
1. В наданій копії митної декларації країни відправлення від 27.06.2025 №020220250000687626 зазначено номер коносаменту 255326063, натомість до митного оформлення надано коносаменти від 02.07.2025 № D4925060251 та від 02.09.2025 №25MLUA535N. Разом з цим, відповідно до офіційного сайту митної адміністрації Китайської Народної республіки (stats.custom.gov.cn/indexEn) відсутня інформація щодо експорту товарів № 1, 3, 4, 5 (за кодами відповідно до копії митної декларації країни відправлення від 27.06.2025 № 020220250000687626), в зв`язку з чим зазначена копія митної декларації не може бути використана для підтвердження заявленої митної вартості товарів;
2. У статті 8 зовнішньоекономічного договору від 25.04.2025 №YYH250426 зазначено: «Страхування: ризик втрати або пошкодження товару переходить від продавця, коли товар повністю знаходиться на борту судна. З цього моменту покупець несе всі витрати.». Отже, існує імовірність здійснення страхування товару Покупцем. Відповідно до ч.10 ст.58 МКУ при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, додаються такі витрати (складові митної вартості), якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, в тому числі витрати на страхування цих товарів. Відповідно до ч.2 ст.53 МКУ документами, які підтверджують митну вартість товарів, в тому числі, є страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування;
3. В наданому до митного оформлення інвойсі від 09.06.2025 №O/YYH250426 відсутнє посилання на номер зовнішньоекономічного договору, що не дозволяє однозначно його віднести до заявленої партії товару. У статті 12 зовнішньоекономічного договору від 25.04.2025 №YYH250426 зазначено, що комерційний рахунок має містити посилання на номер контракту обов`язково. Також, зазначений у п.3 рахунку - проформі від 25.04.2025 №O/YYH250426 час відвантаження («відвантаження: через 40 днів з дати отримання авансу») відрізняється від інформації статті 4 контракту від 25.04.2025 №YYH250426 (час відвантаження протягом 30 днів після отримання 30% передплати). По факту відвантаження відбулося 02.07.2025 (дата коносамента від 02.07.2025 №D4925060251), а саме через 63 дні з дати отримання авансу 30.04.2025 (відповідно до платіжного документу №P2504290449026), що не відповідає умовам які зазначені в контракті та інвойсі;
4. Відповідно до заявки від 11.06.2025 №1 надання транспортно-експедиторських послуг оплачуються клієнтом на умовах 50% передоплати на підставі виставленого експедитором рахунку. Рахунок №A012266 виставлений 01.07.2025, однак платіжні документи до митного оформлення не надавалися;
5. Відповідно до статті 2 контракту від 25.04.2025 №YYH250426 ціна 700 USD визначена для гарячекатаного прокату шириною 1400 мм, в той же час, у рахунку- проформі від 25.04.2025 №O/YYH250426 ширина прокату зазначена 1250/1500;
6. Відповідно до вимог ст.254 МКУ митні органи вимагають переклад українською мовою документів, складених іншою мовою, ніж офіційна мова митних союзів, членом яких є Україна, або іншою іноземною мовою міжнародного спілкування, тільки у разі, якщо дані, які містяться в них, є необхідними для перевірки або підтвердження відомостей, зазначених у митній декларації. Копія МД країни відправлення від 27.06.2025 №020220250000687626 складена китайською мовою (відмінною від офіційної мови митних союзів, або іншої іноземної мови міжнародного спілкування), але її переклад до митного оформлення не надано. Також, у статті 12 зовнішньоекономічного договору від 25.04.2025 №YYH250426 зазначено, що експортна митна декларація повинна бути завірена продавцем.
У зв`язку із виявленими недоліками митним органом запропоновано позивачу додатково подати: 1) виписку з бухгалтерської документації; 2) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 3) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини. 
Декларант на вимогу митного органу додаткових документів не надав, вказавши на те, що всі наявні документи вже були надані до митного органу разом з митною декларацією.
За результатами здійсненого контролю правильності визначення митної вартості товарів митницею прийнято рішення про коригування заявленої митної вартості товару від 03.10.2025 № UA112000/2025/000001/2, із застосуванням другорядного методу визначення митної вартості № 2ґ (резервного).
Позивач, не погодившись з прийнятим рішенням про коригування митної вартості товару, оскаржив таке рішення до суду.

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що позивач надав митному органу необхідні документи, які надають можливість перевірити та підтвердити заявлену митну вартість товарів. Суттєвих недоліків подані до митного органу документи не містили, а відповідно у відповідача не було підстав для витребування додаткових документів, як і для прийняття рішення про коригування митної вартості товару. Враховуючи наведені обставини, суд першої інстанції дійшов висновку, що митний орган неправомірно прийняв рішення про коригування митної вартості товарів.

Апеляційний суд, переглядаючи рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги та на підставі встановлених фактичних обставин справи, перевіривши правильність застосування судом норм матеріального та процесуального права, зазначає про таке. 
Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та Законами України.
Відповідно до статті 49 Митного кодексу України митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. 
Згідно зі статтею 51 Митного кодексу України митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу. 
Відповідно до частини другої статті 52 Митного кодексу України у випадках, визначених цим Кодексом, для заявлення митної вартості товарів, що переміщуються через митний кордон України відповідно до митного режиму імпорту, митному органу, який проводить митне оформлення цих товарів, разом з митною декларацією та іншими необхідними для митного оформлення зазначених товарів документами в установленому порядку подається декларація митної вартості. 
Положеннями частини восьмої статті 52 Митного кодексу України визначено, що у декларації митної вартості наводяться відомості про метод визначення митної вартості товарів, числове значення митної вартості товарів та її складових, умови зовнішньоекономічного договору, що мають відношення до визначення митної вартості товарів, та надані документи, що підтверджують зазначене. 
Частиною другою статті 52 Митного кодексу України також передбачено, що декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобовязані, зокрема, подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню. 
Відповідно до статті 53 Митного кодексу України у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення. Документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; за наявності -інші платіжні та бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; копія імпортної ліцензії, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування. 
У разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати додаткові документи, перелік яких визначений частиною третьою статті 53 Митного кодексу України. 
Частинами п`ятою та шостою статті 53 МК України передбачено, що забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті. Декларант або уповноважена ним особа за власним бажанням може подати додаткові наявні у них документи для підтвердження заявленої ними митної вартості товару. 
Приписами статті 57 Митного кодексу України встановлено, що визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); другорядні: за ціною договору щодо ідентичних товарів; за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; на основі віднімання вартості; на основі додавання вартості (обчислена вартість); резервний. 
Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції). Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу. 
Відповідно до частин четвертої та п`ятої статті 58 Митного кодексу України митною вартістю товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товари, якщо вони продаються на експорт в Україну, скоригована в разі потреби з урахуванням положень частини десятої цієї статті. 
Згідно зі статтею 54 Митного кодексу України контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості. Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу. 
За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів митний орган визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу.
Відповідно до статті 55 Митного кодексу України рішення про коригування заявленої митної вартості товарів приймається митним органом у письмовій формі, якщо митним органом у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та (або) недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.
Згідно з частиною шостою статті 54 Митного кодексу України митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та (або) недостовірні відомості про митну вартість товарів.
Враховуючи наведені вище норми права, можливо дійти висновку, що метод визначення митної вартості товару за ціною договору є основним. При цьому застосування кожного наступного методу у їх послідовності можливе лише у разі обґрунтованої та об`єктивної неможливості застосування попереднього методу.
Прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано, наявну в митного органу інформацію, яка призвела до виникнення сумнівів, вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, а також обґрунтування числового значення скоригованої митної вартості.
Згідно з частиною першою статті 256 МК України відмова у митному оформленні - це письмове вмотивоване рішення митного органу про неможливість здійснення митного оформлення товарів через невиконання декларантом або уповноваженою ним особою умов, визначених цим Кодексом.
Відповідно до частини дванадцятої статті 264 МК України у разі відмови у прийнятті митної декларації посадовою особою митного органу заповнюється картка відмови у прийнятті митної декларації за встановленою формою.
Системний аналіз наведених правових норм дає підстави для висновку, що обов`язок довести задекларовану митну вартість товару лежить на декларанті. Водночас наявність обґрунтованих сумнівів у правильності зазначеної декларантом митної вартості товарів є імперативною умовою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти дії, спрямовані на коригування митної вартості. 
Аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом у постановах від 07.05.2020 року у справі №826/10527/17, від 02.06.2022 року у справі №460/2674/20, від 16.08.2022 року у справі №240/10401/19, від 25.11.2022 року у справі №813/2733/17, від 01.03.2023 року у справі №420/18880/21, від 16.06.2023 року у справі №825/2410/16, від 21.09.2023 року у справі №520/18432/21, від 27.12.2024 року у справі №140/20717/23, від 16.01.2025 року у справі №160/939/24, від 20.02.2025 року у справі №160/33340/23, від 23.04.2025 року у справі №160/12189/24.
Як вбачається з матеріалів справи, позивачем надано відповідачу для митного оформлення товарів документи, що передбачені ч.2 ст.53 МК України. Відповідач за результатами здійснення контролю дійшов висновку, що в наданих декларантом документах міститься ряд розбіжностей, наявність яких унеможливлює підтвердження всіх числових значень складових митної вартості.
Колегія суддів зазначає, що за змістом норм Митного кодексу України обов`язок доведення числових значень заявленої митної вартості товару та правомірності обраного методу її визначення покладається на декларанта. При цьому реалізації митним органом права на витребування додаткових документів передує наявність обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих відомостей. Такі сумніви можуть бути зумовлені неповнотою поданих документів, невідповідністю характеристик товарів результатам митного огляду, порівнянням рівня заявленої митної вартості з рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких уже здійснено тощо.
Разом з тим, підставою для витребування додаткових документів є не наявність формальних недоліків (описок, помилок тощо) як таких, а наявність саме тих розбіжностей, які об`єктивно впливають на правильність визначення числового значення митної вартості товару та не дозволяють її перевірити.
Як вбачається з матеріалів справи, підставою для витребування у позивача додаткових документів та подальшого коригування митної вартості за резервним методом стало виявлення митним органом низки розбіжностей у поданих документах, які, на думку відповідача, не містили всіх відомостей про числові значення складових заявленої позивачем митної вартості.
Оцінюючи обґрунтованість висновків суду першої інстанції, який визнав доводи митного органу безпідставними, а оскаржуване рішення - протиправним, колегія суддів виходить з наступного.
Стосовно зауважень митниці щодо копії митної декларації країни відправлення від 27.06.2025 року №020220250000687626 (невідповідність номерів коносаментів, відсутність даних на китайському веб-сайті, відсутність перекладу та завірення продавцем), колегія суддів зазначає, що митна декларація країни відправлення не є первинним документом, на підставі якого здійснюється перевірка митної вартості імпортованого товару за ціною договору. Відтак її неподання або наявність у ній технічних розбіжностей, які безпосередньо не впливають на митну вартість товару, не може бути підставою для коригування митної вартості. 
У вказаній декларації англійською мовою чітко зазначено покупця, номер контракту, умови поставки, номери та вагу контейнерів, що повністю узгоджується з іншими документами. Також у митній декларації країни відправлення вказано номери контейнерів MRKU9312596, SUDU7684630, MSKU5550957, що ідентично відомостям у списку вмісту контейнерів від 09.06.2025 року №O/YYH250426 та у передплатному рахунку №А012266. За таких обставин ці відомості є взаємопов`язаними та підтверджують заявлену вартість.
Щодо посилань митного органу на статтю 8 зовнішньоекономічного договору від 25.04.2025 року №YYH250426 та «імовірність здійснення страхування товару покупцем», оскільки ризики переходять до покупця з моменту знаходження товару на борту судна, суд апеляційної інстанції наголошує, що рішення митного органу про коригування митної вартості товару є актом індивідуальної дії та не може ґрунтуватися на припущеннях чи теоретичній вірогідності вчинення певних дій.
Жодних доказів того, що позивач фактично здійснював страхування цієї партії товару та ніс відповідні витрати, митним органом судам першої та апеляційної інстанції не надано та в матеріалах спрви такі докази відсутні, а тому висновки відповідача у цій частині є безпідставними.
Стосовно недоліків комерційного інвойсу від 09.06.2025 року №O/YYH250426 (відсутність посилання на номер контракту в порушення його статті 12) та розбіжностей у строках відвантаження товару (в проформі-інвойсі зазначено « 40 днів з дати авансу», в контракті - «протягом 30 днів після 30% передплати», а фактично відвантажено через 63 дні), колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що вказані обставини не є розбіжностями, які впливають на числове значення митної вартості. Вони можуть свідчити виключно про порушення сторонами строків виконання цивільно-правових зобов`язань за контрактом. Оскільки митний орган не наділений повноваженнями здійснювати контроль за договірними відносинами сторін та станом виконання господарських угод, а лише перевіряє правильність обчислення вартості, несвоєчасне виконання умов договору не є правовою підставою для коригування митної вартості.
Щодо непідтвердження витрат на транспортування та відсутності платіжних документів на виконання заявки від 11.06.2025 року №1 та рахунку №A012266 від 01.07.2025 року, судом встановлено, що вказаний рахунок експедитора був сплачений позивачем у повному обсязі 10.07.2025 року згідно з платіжною інструкцією №943. 
Таким чином, витрати на транспортування є повністю підтвердженими, документально обґрунтованими та не утворюють жодних розбіжностей чи суперечностей у числовому вираженні складових митної вартості.
Стосовно доводів митного органу про те, що за статтею 2 контракту ціна 700 USD визначена для прокату шириною 1400 мм, тоді як у рахунку-проформі ширина вказана як 1250/1500, колегія суддів зазначає, що у пакувальному листі від 09.06.2025 року №О/YYH250426 чітко вказано: «Прокат з вуглецевої сталі гарячекатаний в листах, марка сталі 65Mn, розмір 1400 х 2.5 х 3м». Аналогічна інформація міститься у сертифікаті якості від 09.06.2025 року за №6, а також у відомостях про вміст контейнеру №1 (SUDU7684630). Наявність технічної описки у рахунку-проформі за умови, що всі інші комерційні, транспортні та якісні документи містять ідентичну інформацію про характеристики товару та його ціну, яка фактично була сплачена, не перешкоджає перевірці митної вартості та не свідчить про недостовірність заявлених декларантом відомостей.
З огляду на вищезазначені обставини, позивач надав митному органу повний пакет передбачених статтею 53 Митного кодексу України документів, які у своїй сукупності є достатніми, узгоджуються між собою, не містять суттєвих розбіжностей чи ознак підробки та дозволяють у повній мірі обчислити і підтвердити заявлену митну вартість товару за основним методом (за ціною договору).
Відповідно до ч.3 ст.53 Митного кодексу України додаткові документи запитуються та надаються декларантом виключно за наявної обґрунтованої потреби та за їх наявності. Сама по собі відмова декларанта надати додаткові документи (через їх відсутність або з причин надання повного пакету первинних документів) за відсутності реальних та об`єктивних розбіжностей у базових документах не може виступати самостійною підставою для відмови у митному оформленні за основним методом та для прийняття рішення про коригування митної вартості.
Згідно із пунктом 2 частини шостої статті 54 Митного кодексу України митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості. 
Оскільки відповідачем не доведено наявності таких обґрунтованих підстав, перехід митного органу до застосування другорядних методів визначення митної вартості, зокрема резервного методу (підпункт «ґ» пункту 2 частини першої статті 57 МК України), є протиправним та таким, що порушує визначену статтею 57 МКУ послідовність застосування методів. 
За таких обставин суд першої інстанції дійшов правильного та обґрунтованого висновку про те, що Запорізька митниця під час прийняття рішення про коригування митної вартості товарів від 03.10.2025 року №UA112000/2025/000001/2 діяла необґрунтовано, без урахування всіх обставин справи, що мають значення для прийняття законного рішення.
В силу частини другої статті 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення покладається на відповідача. Запорізькою митницею ні в суді першої інстанції, ні під час апеляційного провадження не було надано належних, достатніх та допустимих доказів на підтвердження правомірності здійсненого коригування митної вартості.
Відповідно до статті 316 Кодексу адміністративного судочинства України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Керуючись статтями 139, 242, 243, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Запорізької митниці на рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 05 лютого 2026 року в адміністративній справі №280/10655/25 залишити без задоволення.
Рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 05 лютого 2026 року в адміністративній справі №280/10655/25 залишити без змін. 
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Головуючий - суддя І.В. Юрко 

суддя С.В. Білак 

суддя С.В. Чабаненко