ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ  ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 серпня 2026 року | Справа № 160/11958/26
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді: Ількова В.В.,
розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи у місті Дніпрі адміністративну справу за позовом Департаменту з питань самоорганізації населення Дніпровської міської ради до Східного офісу Держаудитслужби про визнання протиправним та скасування висновку,-

УСТАНОВИВ:

І. ПРОЦЕДУРА

06.05.2026 року через систему «Електронний суд» до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Департаменту з питань самоорганізації населення Дніпровської міської ради до Східного офісу Держаудитслужби, у якій позивач просить суд: 
- визнати протиправним та скасувати Висновок про результати моніторингу процедури закупівлі № UА-2026-03-03-011789-а від 21.04.2026 року.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 11.05.2026 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження в адміністративній справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами. 
Також ухвалою суду від 11.05.2026 року витребувано у відповідача додаткові докази по справі, зокрема:
висновок про результати моніторингу процедури закупівлі № UА-2026-03-03-011789-а від 21.04.2026 року;
підстави/інформацію, що послугували підставою для прийняття спірного висновку та усі наявні докази щодо суті спору.
21.05.2026 року позивачем до суду подано клопотання про долучення доказів.
26.05.2026 року відповідачем до суду подано відзив на позовну заяву. 
Ухвалою суду від 06.07.2026 року продовжено строк розгляду справи №160/11958/26 на розумний строк, достатній для всебічного та повного розгляду справи. 
У відповідності до приписів статті 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
Згідно ч.5 ст.262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами. 
У відповідності до вимог ст.258 Кодексу адміністративного судочинства України суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.
Отже, рішення у цій справі приймається судом 07.08.2026 року, тобто у межах строку встановленого ст.258 Кодексу адміністративного судочинства України.

ІІ. ДОВОДИ ПОЗИВАЧА

У обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що 30 березня 2026 року Відповідач - Східний офіс Держаудитслужби - розпочав моніторинг процедури закупівлі. 
За результатами моніторингу 21 квітня 2026 року затверджено Висновок про результати моніторингу процедури закупівлі № UA-2026-03-03-011789-a. 
Висновком встановлено три порушення: 
(1) відсутність у складі тендерної пропозиції ТОВ «БК БУДКОМПЛЕКТ ДИЗАЙН» довідки про нездійснення господарської діяльності у взаємодії з державою-агресором (пп. 2 п. 44 Особливостей);
(2) відсутність у договірній ціні дати складання (п. 5.10 Настанови №281); 
(3) включення до договірної ціни ПДВ у розмірі 352,342 тис. грн, яке має бути звільнене від оподаткування згідно з п. 197.15 ПКУ та Наказом Мінфіну № 397 від 09.08.2024.
Позивач вказує про помилковість висновку відповідача щодо порушення позивачем вимог пп. 2 п. 44 Особливостей, п. 5.10 Настанови №281 та пункту 197.15 статті 197 розділу V ПКУ та Наказу № 397 . 
Позивач зазначає, що в ході проведення публічної закупівлі вимоги законодавства не порушено, висновок відповідача є необґрунтованим, покладені зобов`язання є непропорційними, у зв`язку з чим, спірний висновок підлягає скасуванню.

ІІІ. ДОВОДИ ВІДПОВІДАЧА 

У обґрунтування своєї позиції відповідач зазначив про порушення позивачем вимог підпункту 2 пункту 44 Особливостей та 5.10 Настанови №281, п. 197.15 ПКУ та Наказ Мінфіну № 397 від 09.08.2024 року під час процедури публічної закупівлі. 
Наголошує на тому, що висновок за результатами моніторингу є обґрунтованим, прийнятим у межах повноважень та у спосіб, визначений законом, тоді як доводи позивача не спростовують встановленого факту порушення та не свідчать про протиправність дій відповідача.

ІV. ОБСТАВИНИ СПРАВИ ТА ЗМІСТ СПІРНИХ ПРАВОВІДНОСИН

Суд, дослідив матеріали справи, з`ясував усі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов та відзив, оцінив докази, які мають значення для розгляду і вирішення позову по суті, проаналізував застосування норм матеріального та процесуального права, встановив таке.
Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що 3 березня 2026 року Позивачем в електронній системі закупівель Prozorro розпочато процедуру відкритих торгів з особливостями № UA-2026-03-03-011789-a щодо закупівлі робіт з капітального ремонту житлового будинку за адресою: м.Дніпро, Центральний район, вул. Вознесенська, буд. 50 (здійснення заходів з усунення аварій в житловому будинку після ракетної атаки). 
Коригування, очікуваною вартістю 2468050,80 грн. (код ДК021: 45453000-7).
За результатами проведеної процедури закупівлі переможцем визначено ТОВ «БК БУДКОМПЛЕКТ ДИЗАЙН», з яким 3 квітня 2026 року укладено Договір № 120.
Відповідно до наказу Східного офісу Держаудитслужби від 27.03.2026 №57 «Про початок здійснення моніторингу закупівель», де згідно додатку до наказу у переліку процедур закупівель, щодо яких здійснюється моніторинг, була включена закупівля Позивача, унікальний номер якої UA-2026-03-03-011789-а, Офісом проведено моніторинг зазначеної закупівлі.
Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 8 Закону № 922 підставою для проведення моніторингу закупівлі UА-2026-03-03-011789-а стали виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель.
За результатами моніторингу зазначеної закупівлі було складено висновок про результати моніторингу закупівлі, який затверджено начальником Офісу та у відповідності до вимог ч.6 ст.8 Закону №922 оприлюднено в електронній системі закупівель - 21.04.2026 року.
За результатами аналізу розгляду тендерної пропозиції учасника ТОВ «БК БУДКОМПЛЕКТ ДИЗАЙН» встановлено порушення вимог підпункту 2 пункту 44 Особливостей та 5.10 Настанови №281.
Моніторингом встановлено, що у складі тендерної пропозиції учасника ТОВ «БК БУДКОМПЛЕКТ ДИЗАЙН» відсутня довідка про те, що він не здійснює господарську діяльність у взаємодії з державою-агресором, незаконними органами влади, створеними на тимчасово окупованій території, у тому числі окупаційною адміністрацією держави-агресора та його місцезнаходження (місце проживання - для фізичних осіб-підприємців) не знаходиться на тимчасово окупованій території, що не відповідає вимозі, визначеній у пункті 15 розділу І Додатку № 1 до тендерної документації.
Також, моніторингом встановлено, що у складі тендерної пропозиції учасником процедури закупівлі ТОВ «БК БУДКОМПЛЕКТ ДИЗАЙН» 09.03.2026 завантажено договірну ціну без зазначення дати, на яку здійснено розрахунок ціни. Також в договірній ціні не вказано дані «Визначена згідно з». Отже, розрахунок договірної ціни тендерної пропозиції учасника закупівлі ТОВ «БК БУДКОМПЛЕКТ ДИЗАЙН» складений не у відповідності до вимог п.5.10 Настанови №281, а відтак не дотримано вимоги Технічної специфікації в частині розрахунку ціни пропозиції (договірна ціна) учасника відповідно до чинного законодавства України Поряд із зазначеним, у випадку правильного розрахунку поточних цін на матеріальні ресурси, за їх обґрунтованою ціною, що склалася на дату оформлення ціни пропозиції — розрахунок ціни тендерної пропозиції учасника мав змінитися, що безпосередньо впливає на результат торгів.
Моніторингом встановлено, також, що до складу договірної ціни на «Капітальний ремонт житлового будинку за адресою: м. Дніпро, Центральний район, вул.Вознесенська,буд. 50 (здійснення заходів з усунення аварій в житловому будинку після ракетної атаки)". Коригування, що здійснюється в 2026 році, яка міститься у документах тендерної пропозиції ТОВ «БК БУДКОМПЛЕКТ ДИЗАЙН» включено податок на додану вартість (далі - ПДВ) у розмірі 352,342 тис. гривень. Відповідно до даних річного плану закупівель UA-P-2026-03-03-013752-а джерело фінансування закупівлі - місцевий бюджет.
За висновками відповідача, ТОВ «БК БУДКОМПЛЕКТ ДИЗАЙН» на порушення пункту 197.15 статті 197 розділу V ПКУ та Наказу № 397 до договірної ціни на роботи з Капітального ремонту житлового будинку за адресою: м. Дніпро, Центральний район, вул. Вознесенська,буд. 50 (здійснення заходів з усунення аварій в житловому будинку після ракетної атаки)" включено ПДВ, чим завищено вартість тендерної пропозиції, та що в свою чергу суперечить вимогам Технічної специфікації в частині визначення ціни пропозиції (договірної ціни) відповідно до чинного законодавства України.
На запит Східного офісу Держаудитслужби Замовником в електронній системі 07.04.2026 оприлюднено пояснення, яким не спростовано факту встановленого порушення. 
Отже, за результатами моніторингу, відповідач дійшов висновку, що на порушення вимоги підпункту 2 пункту 44 Особливостей Замовником не відхилено тендерну пропозицію учасника закупівлі ТОВ «БК БУДКОМПЛЕКТ ДИЗАЙН», натомість укладено Договір від 03.04.2026 №120.
З огляду на встановлені порушення законодавства у сфері закупівель, керуючись статтями 5 та 10 Закону 2939, статтею 8 Закону 922 Східний офіс Держаудитслужби зобов`язав здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень: 1) шляхом завантаження до електронної системи закупівель довідки ТОВ «БК БУДКОМПЛЕКТ ДИЗАЙН» стосовно не здійснення ним господарської діяльності у взаємодії з державою - агресором, незаконними органами влади, створеними на тимчасово окупованій території; 2) зменшити суму договору шляхом перерахунку договірної ціни у відповідності до діючого законодавства; 3) у разі неможливості усунення порушень - припинити зобов`язання за договором та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.
е погодившись із вказаним висновком, Департамент з питань самоорганізації населення Дніпровської міської ради звернувся до суду з цим адміністративним позовом, у якому просить визнати його протиправним та скасувати, посилаючись на те, що висновки органу державного фінансового контролю є необґрунтованими, а встановлені порушення фактично відсутні.
Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи, доводам позивача, викладеним в позовній заяві, та доводам відповідача, викладених в відзиві на позов, суд врахував такі норми чинного законодавства, які діяли на момент виникнення спірних правовідносин, та релевантні їм джерела права.

V. ПРАВОВЕ РЕГУЛЮВАННЯ СПІРНИХ ПРАВОВІДНОСИН

За приписами частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Правові та організаційні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні визначені Законом України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» від 26 січня 1993 року № 2939-XII (далі Закон №2939-ХІІ).
Відповідно до частин першої, другої статті 1 Закону №2939-ХІІ здійснення державного фінансового контролю забезпечує центральний орган виконавчої влади, уповноважений Кабінетом Міністрів України на реалізацію державної політики у сфері державного фінансового контролю (далі - орган - державного фінансового контролю). Орган державного фінансового контролю у своїй діяльності керується Конституцією, України, Бюджетним кодексом України, цим Законом, іншими законодавчими актами, актами Президента України та Кабінету Міністрів України.
Головними завданнями органу державного фінансового контролю є: здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, правильністю визначення потреби в бюджетних коштах та взяттям зобов`язань, ефективним використанням коштів і майна, станом і достовірністю бухгалтерського обліку і фінансової звітності, у міністерствах та інших органах виконавчої влади, державних фондах, фондах загальнообов`язкового державного соціального страхування, бюджетних установах і суб`єктах господарювання державного сектору економіки, а також на підприємствах, в установах та організаціях, які отримують (отримували у періоді, який перевіряється) кошти з бюджетів усіх рівнів, державних фондів та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування або використовують (використовували у періоді, який перевіряється) державне чи комунальне майно (далі - підконтрольні установи), за дотриманням бюджетного законодавства, дотриманням законодавства про закупівлі, діяльністю суб`єктів господарської діяльності незалежно від форми власності, які не віднесені законодавством до підконтрольних установ, за судовим рішенням, ухваленим у кримінальному провадженні (частина перша статті 2 Закону №2939-ХІІ).
Положеннями частин другої, третьої статті 2 Закону №2939-ХІІ визначено, що державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю через проведення державного фінансового аудиту, інспектування, перевірки закупівель та моніторингу закупівлі. Порядок проведення органом державного фінансового контролю державного фінансового аудиту, інспектування установлюється Кабінетом Міністрів України.
Відповідно до статті 5 Закону №2939-ХІІ контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України «Про публічні закупівлі», проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування. Порядок та підстави проведення органом державного фінансового контролю перевірок закупівель встановлюється Кабінетом Міністрів України. Перевірка закупівель у замовників проводиться за місцезнаходженням юридичної особи, що перевіряється, чи за місцем розташування об`єкта права власності, щодо якого проводиться перевірка, і полягає у документальному та фактичному аналізі дотримання замовником законодавства про закупівлі. Результати перевірки закупівель викладаються в акті перевірки закупівель. Моніторинг закупівлі здійснюється за місцезнаходженням органу державного фінансового контролю.
Пунктом 1 Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03 лютого 2016 року №43 (далі Положення №43 в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) передбачено, що Державна аудиторська служба України (Держаудитслужба) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів та який реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.
Згідно з підпунктом 3 пункту 4 Положення №43 Держаудитслужба відповідно до покладених на неї завдань реалізує державний фінансовий контроль через здійснення державного фінансового аудиту; перевірки закупівель; інспектування (ревізії); моніторингу закупівель.
Пунктом 7 Положення встановлено, що Держаудитслужба здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку міжрегіональні територіальні органи.
Отже, Державна аудиторська служба України безпосередньо і через утворені в установленому порядку міжрегіональні територіальні органи відповідно до ст.5 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» здійснює контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому ст.8 Закону №922-VIII.
Закон України «Про публічні закупівлі» від 25 грудня 2015 року №922-VІІІ (далі Закон №922-VІІІ) визначає правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави, територіальних громад та об`єднаних територіальних громад.
Пунктом 14 частини першої статті 1 Закону №922-VІІІ визначено, що моніторинг процедури закупівлі - аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель під час проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та протягом його дії з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель.
Таким чином, моніторинг процедури закупівлі може бути проведений, у тому числі, під час укладення договору про закупівлю та протягом його дії, тому суд відхиляє доводи позивача щодо протиправності оскаржуваного висновку через те, що цей висновок був складений після того, як був визначений переможець закупівлі.
Постановою Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 №1178 затверджено «Особливості здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування» (далі - Особливості), пунктом 23 яких визначено, що моніторинг відкритих торгів здійснюється Держаудитслужбою та її міжрегіональними територіальними органами відповідно до статті 8 Закону.
Відповідно до частини четвертої статті 7 Закону №922-VIII Рахункова палата, Антимонопольний комітет України, центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, здійснюють контроль у сфері публічних закупівель у межах своїх повноважень, визначених Конституцією та законами України. Органи, уповноважені здійснювати контроль у сфері закупівель, не мають права втручатися в проведення закупівель.
Абзацами 1-2 частини першої статті 8 Закону №922-VIII передбачено, що моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю). Моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії.
Згідно з ч.2 ст.8 Закону №922-VIII рішення про початок моніторингу процедури закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник (або уповноважена керівником особа) за наявності однієї або декількох із таких підстав: 1) дані автоматичних індикаторів ризиків; 2) інформація, отримана від органів державної влади, народних депутатів України, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 3) повідомлення в засобах масової інформації, що містять відомості про наявність ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 4) виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель; 5) інформація, отримана від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до статті 7 цього Закону.
Для аналізу даних, що свідчать про ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, може використовуватися: інформація, оприлюднена в електронній системі закупівель; інформація, що міститься в єдиних державних реєстрах; інформація в базах даних, відкритих для доступу центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.
Відповідно до частини третьої статті 8 Закону №922-VIII повідомлення про прийняття рішення про початок моніторингу процедури закупівлі орган державного фінансового контролю оприлюднює в електронній системі закупівель протягом двох робочих днів з дня прийняття такого рішення із зазначенням унікального номера оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєного електронною системою закупівель, та/або унікального номера повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі, а також опису підстав для здійснення моніторингу процедури закупівлі.
Строк здійснення моніторингу процедури закупівлі не може перевищувати 15 робочих днів з наступного робочого дня від дати оприлюднення повідомлення про початок моніторингу процедури закупівлі в електронній системі закупівель (частина 4 статті 8 Закону № 922-VIII.
Протягом строку проведення моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю, відповідальна за проведення моніторингу процедури закупівель, має право через електронну систему закупівель запитувати у замовника пояснення (інформацію, документи) щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі. Усі такі запити про надання пояснень автоматично оприлюднюються електронною системою закупівель. Замовник протягом трьох робочих днів з дня оприлюднення запиту про надання пояснень щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі, повинен надати відповідні пояснення (інформацію, документи) через електронну систему закупівель.
Замовник у межах строку здійснення моніторингу процедури закупівлі має право з власної ініціативи надавати пояснення щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі.
Згідно з частинами шостою та сьомою статті 8 Закону №922-VIII за результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі, що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.
У висновку обов`язково зазначаються:
1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, щодо якого здійснювався моніторинг процедури закупівлі;
2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися щодо кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності) та його очікувана вартість;
3) унікальний номер оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі;
4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі;
5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.
У висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю.
Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі не виявлено порушень законодавства у сфері публічних закупівель, у висновку зазначається інформація про відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.
Якщо під час моніторингу, за результатами якого виявлено ознаки порушення законодавства у сфері публічних закупівель, було відмінено тендер чи визнано його таким, що не відбувся, орган державного фінансового контролю зазначає опис порушення без зобов`язання щодо усунення такого порушення.
Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі виявлено ознаки порушення законодавства, вжиття заходів щодо яких не належить до компетенції органу державного фінансового контролю, про це письмово повідомляються відповідні державні органи.
Замовник має право протягом трьох робочих днів з дня оприлюднення висновку одноразово звернутися до органу державного фінансового контролю за роз`ясненням змісту висновку та його зобов`язань, визначених у висновку.
Протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення органом державного фінансового контролю висновку замовник оприлюднює через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.
Порядок заповнення форми висновку про результати моніторингу процедури закупівлі затверджено наказом Міністерства фінансів України від 08.09.2020 № 552 (далі - Порядок № 552).
Згідно з пунктами 3, 5 розділу І Порядку № 552 висновок складається у формі електронного документа і заповнюється відповідно до затвердженої Мінфіном форми висновку про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - форма висновку) в електронній системі закупівель.
Для оприлюднення підписаний та затверджений висновок завантажується в електронну систему закупівель, на форму висновку накладається кваліфікований електронний підпис посадової особи органу державного фінансового контролю, яка здійснила моніторинг процедури закупівлі.
За приписами частини десятої статті 8 Закону №922-VIII у разі незгоди замовника з інформацією, викладеною у висновку, він має право оскаржити висновок до суду протягом 10 робочих днів з дня його оприлюднення, про що зазначається в електронній системі закупівель протягом наступного робочого дня з дня оскарження висновку до суду. Замовник зазначає в електронній системі закупівель про відкриття провадження у справі протягом наступного робочого дня з дня отримання інформації про відкриття такого провадження та номер такого провадження.
Аналіз наведених правових норм дає підстави для висновку, що органу державного фінансового контролю надано можливість здійснювати контроль за дотриманням законодавства у сфері публічних закупівель шляхом їх моніторингу, за результатами здійснення якого посадовою особою складається висновок про результати моніторингу закупівлі. При виявленні порушень законодавства у сфері публічних закупівель орган державного фінансового контролю у висновку здійснює його опис та зазначає про спосіб його усунення. Отже, з метою усунення виявленого під час моніторингу порушення вимог законодавства у сфері публічних закупівель у висновку міститься вимога зобов`язального характеру, яка є обов`язковою для виконання.
Аналогічний висновок міститься у постанові Верховного Суду від 05.05.2021 у справі №160/4421/20.
Постановою Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 №1178 затверджено Особливості здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування та зобов`язано замовників проводити публічні закупівлі відповідно до Закону № 922 з урахуванням цих Особливостей (далі Особливості).
Відповідно до п. 3 Особливостей №1178 замовники зобов`язані здійснювати публічні закупівлі товарів, робіт і послуг відповідно до Закону №922-VIII з урахуванням Особливостей №1178.
За визначенням, наведеним у підпункті 31 частини першої статті 1 Закону № 922-VIII тендерна документація - документація щодо умов проведення тендеру, що розробляється та затверджується замовником і оприлюднюється для вільного доступу в електронній системі закупівель.
Відповідно до п. 28 Особливостей № 1178 тендерна документація формується замовником відповідно до вимог статті 22 Закону з урахуванням цих особливостей.
У відповідності до частин першої та другої статті 22 Закону № 922-VIII тендерна документація безоплатно оприлюднюється замовником разом з оголошенням про проведення конкурентних процедур закупівель в електронній системі закупівель для загального доступу шляхом заповнення полів в електронній системі закупівель. Тендерна документація не є об`єктом авторського права та/або суміжних прав.
У тендерній документації зазначаються такі відомості: 1) інструкція з підготовки тендерних пропозицій; 2) один або декілька кваліфікаційних критеріїв відповідно до статті 16 цього Закону, підстави, встановлені статтею 17 цього Закону, та інформація про спосіб підтвердження відповідності учасників установленим критеріям і вимогам згідно із законодавством. Замовник не вимагає документального підтвердження інформації про відповідність підставам, встановленим статтею 17 цього Закону, у разі якщо така інформація є публічною, що оприлюднена у формі відкритих даних згідно із Законом України «Про доступ до публічної інформації», та/або міститься у відкритих єдиних державних реєстрах, доступ до яких є вільним. Для об`єднання учасників замовником зазначаються умови щодо надання інформації та способу підтвердження відповідності таких учасників установленим кваліфікаційним критеріям та підставам, встановленим статтею 17 цього Закону; 3) інформація про необхідні технічні, якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі, у тому числі відповідну технічну специфікацію (у разі потреби - плани, креслення, малюнки чи опис предмета закупівлі). Технічні, якісні характеристики предмета закупівлі та технічні специфікації до предмета закупівлі повинні визначатися замовником з урахуванням вимог, визначених частиною четвертою статті 5 цього Закону; 4) інформація про маркування, протоколи випробувань або сертифікати, що підтверджують відповідність предмета закупівлі встановленим замовником вимогам (у разі потреби); 5) кількість товару та місце його поставки; 6) місце, де повинні бути виконані роботи чи надані послуги, їх обсяги; 7) строки поставки товарів, виконання робіт, надання послуг; 8) проект договору про закупівлю з обов`язковим зазначенням порядку змін його умов; 9) опис окремої частини або частин предмета закупівлі (лота), щодо яких можуть бути подані тендерні пропозиції, у разі якщо учасникам дозволяється подати тендерні пропозиції стосовно частини предмета закупівлі (лота). Замовник може передбачити можливість укладення одного договору про закупівлю з одним і тим самим учасником у разі визначення його переможцем за кількома лотами; 10) перелік критеріїв оцінки та методика оцінки тендерних пропозицій із зазначенням питомої ваги кожного критерію. У разі застосування критерію оцінки вартість життєвого циклу, методика оцінки тендерних пропозицій повинна містити опис усіх складових вартісних елементів та перелік документів і інформації, які повинні надати учасники для підтвердження вартості складових елементів життєвого циклу. Замовник у разі необхідності дисконтування витрат життєвого циклу майбутніх періодів може використовувати поточну облікову ставку Національного банку України. Вартість життєвого циклу може рахуватися як сума всіх витрат життєвого циклу або сума всіх витрат життєвого циклу, поділена на розрахункову одиницю експлуатації предмета закупівлі; 11) строк дії тендерної пропозиції, протягом якого тендерні пропозиції вважаються дійсними, але не менше 90 днів із дати кінцевого строку подання тендерних пропозицій; 12) валюта, у якій повинна бути зазначена ціна тендерної пропозиції; 13) мова (мови), якою (якими) повинні бути складені тендерні пропозиції; 14) кінцевий строк подання тендерних пропозицій; 15) розмір та умови надання забезпечення тендерних пропозицій (якщо замовник вимагає його надати); 16) розмір, вид, строк та умови надання, повернення та неповернення забезпечення виконання договору про закупівлю (якщо замовник вимагає таке забезпечення надати); 17) прізвище, ім`я та по батькові, посада та електронна адреса однієї чи кількох посадових осіб замовника, уповноважених здійснювати зв`язок з учасниками; 18) вимога про зазначення учасником у тендерній пропозиції інформації (повне найменування та місцезнаходження) щодо кожного суб`єкта господарювання, якого учасник планує залучати до виконання робіт чи послуг як субпідрядника/співвиконавця в обсязі не менше 20 відсотків від вартості договору про закупівлю - у разі закупівлі робіт або послуг; 19) опис та приклади формальних (несуттєвих) помилок, допущення яких учасниками не призведе до відхилення їх тендерних пропозицій. Формальними (несуттєвими) вважаються помилки, що пов`язані з оформленням тендерної пропозиції та не впливають на зміст тендерної пропозиції, а саме - технічні помилки та описки.
Тендерна документація може містити іншу інформацію, вимоги щодо наявності якої передбачені законодавством та яку замовник вважає за необхідне включити до тендерної документації (частина 3 статті 22 Закону №922- VIII).
Додатком №7 до тендерної документації було визначено Перелік документів та/або інформації, які подаються учасником процедури закупівлі у складі тендерної пропозиції.
Розділ IV вказаного Додатку визначає документ щодо ціни тендерної пропозиції.
Так, у складі тендерної пропозиції Учасник повинен надати розрахунок ціни тендерної пропозиції (договірну ціну), який (а) складається з: договірної ціни та пояснювальної записки; локального кошторису; розрахунку загальновиробничих витрат: відомості (або підсумкові відомості) ресурсів до локального кошторису; тощо. Розрахунок ціни тендерної пропозиції не повинен суперечити настанові з визначення вартості будівництва, затвердженої наказом Міністерства розвитку громад та територій України (Мінрегіону) від 01.11.2021 №281 та іншим чинним нормативно-правовим актам. Договірна ціна має бути розрахована у програмному комплексі АВК, або іншому програмному комплексі, який взаємодіє в частині передачі (зчитування) кошторисної документації та розрахунків для Замовника. Розрахунок ціни пропозиції повинен бути виконаний/розрахований на види, обсяги встановлені у Додатку 3 до тендерної документації (у дефектному акті/у відомості обсягів робіт).

VІ. ОЦІНКА СУДУ

Згідно матеріалів справи, 03 березня 2026 року Позивачем в електронній системі закупівель Prozorro розпочато процедуру відкритих торгів з особливостями № UA-2026-03-03-011789-a щодо закупівлі робіт з капітального ремонту житлового будинку за адресою: м.Дніпро, Центральний район, вул. Вознесенська, буд. 50 (здійснення заходів з усунення аварій в житловому будинку після ракетної атаки). 
Коригування, очікуваною вартістю 2 468 050,80 грн (код ДК021: 45453000-7). 
За результатами проведеної процедури закупівлі переможцем визначено ТОВ «БК БУДКОМПЛЕКТ ДИЗАЙН», з яким 3 квітня 2026 року укладено Договір № 120. 30 березня 2026 року Відповідач — Східний офіс Держаудитслужби — розпочав моніторинг зазначеної процедури закупівлі. 
За результатами моніторингу 21 квітня 2026 року затверджено Висновок про результати моніторингу процедури закупівлі № UA-2026-03-03-011789-a. 
Висновком встановлено такі порушення:
(1) відсутність у складі тендерної пропозиції ТОВ «БК БУДКОМПЛЕКТ ДИЗАЙН» довідки про нездійснення господарської діяльності у взаємодії з державою-агресором (пп. 2 п. 44 Особливостей);
(2) відсутність у договірній ціні дати складання (п. 5.10 Настанови №281); 
(3) включення до договірної ціни ПДВ у розмірі 352,342 тис. грн, яке нібито має бути звільнене від оподаткування згідно з п. 197.15 ПКУ та Наказом Мінфіну №397 від 09.08.2024 року.
Щодо наявності довідки про невзаємодію з державою-агресором (пп.2 п.44 Особливостей), слід вказати про таке. 
Тендерна документація (п. 15 розділу І Додатку № 1) встановлювала такі обов`язки учасника: надати довідку про нездійснення господарської діяльності у взаємодії з державою-агресором - для всіх учасників та надати підтвердження зміни податкової адреси - виключно якщо місцезнаходження зареєстроване на тимчасово окупованій території. 
Згідно пояснень позивача, ТОВ «БК БУДКОМПЛЕКТ ДИЗАЙН» зареєстроване за адресою: 49087, м. Дніпро, вул. Макуха Василя, буд. 1 - підконтрольна Україні територія. 
Довідка, що підтверджує нездійснення господарської діяльності у взаємодії з державою-агресором (обов`язок 1), була подана у складі тендерної пропозиції.
Зокрема, у складі тендерної пропозиції за закупівлею № UA-2026-03-16-012938-a (аналогічна закупівля того самого Замовника, того самого учасника, той самий моніторингові орган, той самий місяць) наявна Довідка ТОВ «БК БУДКОМПЛЕКТ ДИЗАЙН» № 05/03-9 від 05.03.2026 за підписом директора Руснак С.В. з печаткою, яка підтверджує відповідність учасника вимогам тендерної документації. 
Відповідач у відзиві вказує про те, що після проведення моніторингу закупівлі (після 21.04.2026 року) Замовником в електронній системі закупівель в інформації про усунення порушень завантажено Довідку від 28.04.2026 №31/03-11-01, надану ТОВ «БК Будкомплект дизайн», яка містить інформацію, що учасник не здійснює господарську діяльність у взаємодії з державою агресором, що фактично свідчить про виконання такої вимоги відповідача. 
Щодо відсутності дати у договірній ціні (п. 5.10 Настанови № 281).
Так, під час розгляду справи, встановлено, що файл договірної ціни є електронним документом, поданим через систему Prozorro. 
Відповідно до ст. 18 Закону України «Про електронні довірчі послуги» від 05.10.2017 № 2155-VIII кваліфікований електронний підпис (КЕП) із зафіксованою міткою часу має таку саму юридичну силу, що й власноручний підпис. 
Файл договірної ціни містить КЕП та метадані з датою підписання/завантаження (09.03.2026 року), що фактично ідентифікує дату оформлення документа. 
Відсутність текстового реквізиту «Складена в поточних цінах станом на ___ 20__ р.» у бланку не свідчить про відсутність дати як такої. 
Щодо включення ПДВ до договірної ціни (п. 197.15 ПКУ та Наказ Мінфіну № 397 від 09.08.2024). 
3.1. Пункт 197.15 ПКУ поширюється виключно на «будівництво»
Відповідно до п. 197.15 ст. 197 розділу V ПКУ від оподаткування ПДВ звільняються операції з постачання будівельно-монтажних робіт з будівництва доступного житла та житла, що будується за державні кошти. 
Відповідно до ст. 7 ПКУ податки та збори встановлюються виключно законом, а згідно зі ст. 5 ПКУ у разі якщо поняття інших актів законодавства суперечать поняттям ПКУ - застосовуються поняття ПКУ. 
Застосування визначення «будівництво» з містобудівного законодавства для цілей податкової пільги суперечить зазначеним нормам, оскільки розширює підстави для пільги поза межами тексту закону.
За каноном тлумачення expressio unius est exclusio alterius (згадка одного виключає інше) відсутність прямої вказівки на капітальний ремонт означає свідоме виключення його зі сфери дії цієї пільги. 
Пільга є виключенням із загального правила оподаткування, тому не може розширюватись за аналогією чи шляхом застосування понять із інших галузей права. 
3.2. Наказ Мінфіну № 397 від 09.08.2024 року не є правовою підставою для відмови від нарахування ПДВ.
Відповідач також, посилається на «Узагальнюючу податкову консультацію щодо окремих питань застосування режиму звільнення від оподаткування ПДВ, встановленого п. 197.15 ст. 197 ПКУ», затверджену Наказом Мінфіну № 397 від 09.08.2024, яка поширила сферу дії пільги на капітальний ремонт. 
Однак узагальнююча податкова консультація - це роз`яснення Мінфіну щодо застосування норм закону, а не самостійне джерело права. 
Її легітимна роль - тлумачити чинну норму, а не розширювати її зміст. Мінфін, додавши до сфери пільги «капітальний ремонт», якого у тексті п. 197.15 ПКУ нема. 
Що відповідно не може бути правовою підставою для притягнення учасника закупівлі до несприятливих наслідків у вигляді відхилення пропозиції. 
ТОВ «БК БУДКОМПЛЕКТ ДИЗАЙН» є платником ПДВ.
Відповідно до ст. 36 ПКУ обчислення, декларування та сплата податку є податковим обов`язком платника. 
Питання правильності нарахування ПДВ є предметом податкового контролю, а не підставою для відхилення тендерної пропозиції у сфері публічних закупівель. 
Замовник не уповноважений вирішувати питання правильності оподаткування учасника і не несе за це відповідальності. 
Таким чином, включення ТОВ «БК БУДКОМПЛЕКТ ДИЗАЙН» ПДВ до договірної ціни є обґрунтованим. 
Також, слід вказти, що з метою отримання офіційного підтвердження від компетентного органу щодо обставин, які є предметом спору, Позивач звернувся із запитом до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області. Відповідь державного органу датована 18.05.2026 та отримана Позивачем 19.05.2026 року. 
На запит Позивача ГУ ДПС у Дніпропетровській області надало офіційну відповідь із переліком усіх суб`єктів господарювання Дніпропетровської області, які у період з 01.01.2022 по 14.05.2026 фактично застосовували пільгу зі звільнення від ПДВ відповідно до п.197.15 ст.197 ПКУ. переможець торгів / виконавець договору у цьому переліку відсутній.
Згідно матеріалів справи, відповідач у спірному висновку зобов`язує Замовника: завантажити довідку ТОВ «БК БУДКОМПЛЕКТ ДИЗАЙН»; зменшити суму договору шляхом перерахунку договірної ціни; (3) у разі неможливості — розірвати договір.
Конституційний Суд України у Рішенні від 25.01.2012 №3-рп/2012 (справа №1-11/2012) зазначив, що одним із елементів верховенства права є принцип пропорційності, який, серед іншого, означає, що заходи, передбачені в нормативно-правових актах, повинні спрямовуватися на досягнення легітимної мети та мають бути співмірними з нею.
Додержання принципу пропорційності означає необхідність дотримання балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване відповідне рішення (ст.2 КАС України).
Висновок відповідача щодо припинення господарського зобов`язання за договором не відповідає критерію пропорційності, оскільки вимога розірвати договір, який сумлінно виконується сторонами, може призвести до безпідставного порушення майнових прав господарюючих суб`єктів- сторін договору, що є несумісним із вимогою пропорційності.
Крім того, ані Законом України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні», ані Законом України «Про публічні закупівлі» не встановлено право органів фінансового контролю вимагати розірвання договорів.
У контексті спірних правовідносин слід урахувати, що основні вимоги до договору про закупівлю та внесення змін до нього визначено статтею 41 Закону №922-VІІІ, частиною першої якої передбачено, що договір про закупівлю укладається відповідно до норм Цивільного та Господарського кодексів України з урахуванням особливостей, визначених цим Законом.
Отже, замовникам слід керуватися приписами Цивільного кодексу України та Господарського кодексу України (далі - ГК України), з урахуванням вимог, передбачених Законом №922-VІІІ.
Визначення відповідачем способу усунення виявлених порушень у спосіб припинення зобов`язань за договором шляхом його розірвання не вирішує питання обґрунтованості та вмотивованості спірного висновку, як акту індивідуальної дії, оскільки, зокрема, главою 50 ЦК України передбачено різні способи припинення зобов`язання, серед яких, і припинення зобов`язання виконанням.
За змістом частини 1 статті 626 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, що спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.
Відповідно до частин 1, 4 статті 188 ГК України зміна та розірвання господарських договорів в односторонньому порядку не допускаються, якщо інше не передбачено законом або договором. У разі якщо сторони не досягли згоди щодо зміни (розірвання) договору або у разі неодержання відповіді у встановлений строк з урахуванням часу поштового обігу, заінтересована сторона має право передати спір на вирішення суду.
Статтею 651 ЦК України передбачено, що зміна або розірвання договору допускається лише за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або законом. Договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом.
Однак, у вимірі з`ясованих обставин цієї справи суд констатує, що у оскаржуваному висновку не наведено порушень, суттєвість яких надавала б відповідачу право зобов`язати замовника розірвати вже укладений та виконаний сторонами договір.
Враховуючи, що вимога контролюючого органу про усунення виявлених порушень законодавства повинна містити чіткі, конкретні і зрозумілі приписи на адресу підконтрольного суб`єкту (об`єкту контролю, його посадових осіб), які є обов`язковими до виконання останнім, недотримання вказаних вимог спричинює юридичну невизначеність, що не є прийнятним.
Крім того, усунення виявлених під час проведення моніторингу закупівлі недоліків в оформленні тендерної документації у запропонований в оскаржуваному висновку спосіб може призвести до порушення прав та інтересів позивача та мати негативні наслідки для репутації переможця конкурсу, та призвести до безпідставної розтрати бюджетних коштів, що є непропорційним у співвідношенні з виявленими недоліками.
Аналогічну правову позицію викладено Верховним Судом у постановах від 21.01.2021 у справі №120/1297/20-а, від 21.10.2021 у справі №640/17797/20, від 21.09.2022 у справі №400/5170/21.
Таким чином, очевидна непропорційність та неспівмірність зазначеного у висновку заходу реагування спричиняє протиправність самого висновку.
З огляду на встановлені вище обставини справи і наведені положення законодавства, оскаржуваний у цій справі висновок відповідача в частині виявлених порушень є необгрунтованим, відповідно в цій частині висновок є протиправним і таким, що підлягає скасуванню.
Отже, позовна заява у цій справі є такою, що підлягає задоволенню.

VІІ. ВИСНОВКИ СУДУ

Частиною другою статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відповідно до частини четвертої статті 242 КАС України судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, а саме бути справедливим та неупередженим, своєчасно вирішувати спір у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
Відповідно до частини першої статті 8 Конституції України в Україні визнається і діє принцип верховенства права.
Верховенство права - це панування права в суспільстві. Верховенство права вимагає від держави його втілення у правотворчу та правозастосовну діяльність, зокрема у закони, які за своїм змістом мають бути проникнуті передусім ідеями соціальної справедливості, свободи, рівності тощо.
Всі ці елементи права об`єднуються якістю, що відповідає ідеології справедливості, ідеї права, яка значною мірою дістала відображення в Конституції України.
Справедливість - одна з основних засад права, є вирішальною у визначенні його як регулятора суспільних відносин, одним із загальнолюдських вимірів права, яка проявляється в рівності всіх перед законом, цілях і засобах, що обираються для їх досягнення.
Справедливе застосування норм права - є передусім недискримінаційний підхід та неупередженість.
Положеннями частини 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визначено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.
Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Частиною другою статті 2 КАС України встановлено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Згідно з частинами першою та другою статті 9 КАС України, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. Суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог.
Відповідно до частин першої, другої статті 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Суд, відповідно до статті 90 КАС України, оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.
Оцінивши докази, які є у справі за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, та, враховуючи всі наведені обставини, суд дійшов до висновку про задоволення позову Департаменту з питань самоорганізації населення Дніпровської міської ради до Східного офісу Держаудитслужби про визнання протиправним та скасування висновку.
Вирішуючи питання щодо розподілу судових витрат, суд зазначає, про таке.
Частиною першою статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що якщо судове рішення ухвалене на користь сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, суд присуджує всі здійснені нею документально підтверджені судові витрати за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав стороною у справі, або якщо стороною у справі виступала його посадова чи службова особа.
Відповідно до приписів статті 139 КАС України, суд вважає за необхідне стягнути на користь позивача документально підтверджені судові витрати по сплаті судового збору в розмірі 3328,00 грн. за рахунок бюджетних асигнувань відповідача. 
Керуючись статтями 241-246, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-
УХВАЛИВ:

Позовну заяву Департаменту з питань самоорганізації населення Дніпровської міської ради до Східного офісу Держаудитслужби про визнання протиправним та скасування висновку – задовольнити. 
Визнати протиправним та скасувати Висновок про результати моніторингу процедури закупівлі №UА-2026-03-03-011789-а від 21.04.2026 року.
Стягнути з Східного офісу Держаудитслужби за рахунок бюджетних асигнувань на користь Департаменту з питань самоорганізації населення Дніпровської міської ради судові витрати з оплати судового збору в сумі 3328,00 гривень. 
Позивач: Департамент з питань самоорганізації населення Дніпровської міської ради (49000, Дніпропетровська область, м.Дніпро, пр.Дмитра Яворницького, 75, код ЄДРПОУ 44124263).
Відповідач: Східний офіс Держаудитслужби (49101, м.Дніпро, вул. В. Антоновича, 22, корп. 2, код ЄДРПОУ 40477689).
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.
Повний текст рішення складено 07.08.2026 року.

Суддя В.В. Ільков