Єдиний унікальний номер 725/3864/26 
Номер провадження 2/725/1021/26 

ЗАОЧНЕ РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07.09.2026 Чернівецький районний суд міста Чернівців в складі:
головуючого судді Стоцька Л. А. 
за участю ОСОБА_1 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Чернівці цивільну справу за позовом Чернівецької міської ради до ОСОБА_2 про стягнення безпідставно збережених коштів у розмірі орендної плати за землю, -
ВСТАНОВИВ:
Представник ЧМР звернувся до суду з позовною заявою до відповідачки про стягнення безпідставно збережених коштів. Позовна заява мотивована тим, що із інформації, розміщеної в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, Реєстрі прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна Чернівецькою міською радою встановлено, що ОСОБА_2 є власником нерухомого майна (приміщення складу, виробничі приміщення) за адресою АДРЕСА_1 , яке розташоване на спірній земельній ділянці.
Зазначене нерухоме майно розміщене на земельній ділянці площею 0,1201 га (кадастровий номер: 7310136600:31:001:0087), яка перебуває у комунальній власності територіальної громади міста Чернівці.
Земельна ділянка за адресою АДРЕСА_1 , площею 0,1201 га (кадастровий номер 7310136600:31:001:0087) сформована як об?єкт цивільних прав 08.02.2014 року, що підтверджується витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності. Підставою виникнення права власності є витяг із рішення 20 сесії VI скликання, серія та номер: 427, виданий 23.02.2012 Виконавчим комітетом Чернівецької міської ради, для обслуговування виробних будівель.
На підставі витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земляної ділянки виданого Головним управлінням Держгеокадастру у Чернівецькій області Відділ у м. Чернівцях від 02.02.2024 року N? 145/107, працівниками департаменту урбаністики та архітектури Чернівецької міської ради проведено розрахунок безпідставно збережених коштів у розмірі орендної плати за землю за користування без належних на те правових підстав у період з 26.02.2020 року до 29.02.2024 року земельною ділянкою за адресою АДРЕСА_1 , площею 0,1201 га (кадастровий номер 7310136600:31:001:0087).
Департамент урбаністики та архітектури Чернівецької міської ради листом від 25.02.2026 N?24/01-08/3-04/4/398 направив розрахунок на адресу ОСОБА_2 стосовно сплати безпідставно збережених коштів. Однак, лист повернувся за закінченням терміну зберігання.
Рішенням Першотравневого районного суду м. Чернівців від 29.08.2024 у справі N?725/3093/24 задавлено позовні вимоги Чернівецької міської ради про стягнення з ОСОБА_3 безпідставно збережених коштів у розмірі орендної плати за землю за користування без належних на те правових підстав зазначеною земельною ділянкою у періоді з 26.02.20 по 29.02.2024 (включно) в сумі 262 410,80 грн.
Відповідно до правової позиції Верховного Суду, до моменту оформлення власником об?єкта нерухомого майна права оренди земельної ділянки, на якій розташований цей об?єкт, відносин з фактичного користування земельною ділянкою без укладеного договору оренди та недоотримання її власником доходів у вигляді орендної плати є за своїм змістом кондиційними. Фактичний користувач земельної ділянки, який без достатньої правової підстави за рахунок власника цієї ділянки зберіг у себе кошти, які мав заплатити за користування нею, зобов?язаний повернути ці кошти власнику земельної ділянки на підставі частини першої статті 1212 Цивільного кодексу України.
Не сплачуючи орендну плату за земельну ділянку, власник нерухомості фактично зберігає кошти та збільшує свій дохід за рахунок власника земельної ділянки, який втратив належне йому майно (кошти від орендної плати). Вина власника нерухомості у несплаті орендної плати не має значення, сам факт несплати коштів за користування земельною ділянкою у встановленому законодавчими актами розмірі, свідчить про втрату власником земельної ділянки певну суму коштів.
На підставі інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об?єктів нерухомого майна щодо об?єкта нерухомого майна; розрахунок безпідставно збережених коштів у розмірі орендної плати за землю, які підлягають стягненню з власника об?єктів нерухомого майна на підставі статей 1212, 1214 Цивільного процесуального кодексу України за користування без належних на те правових підстав земельною ділянкою, на якій ці об?єкти розміщені, за період з 26.02.20 по 29.02.2024; витяги із технічної документації з нормативно грошової оцінки земельних ділянок від 02.02.2024 N?HB-7300079192024 та від 12.02.26 N?HB-7300082242026, департаментом ураністики та архітетури Чернівецької міської ради проведено розрахунок безпідставно збережених коштів у розмірі орендної плати за землю за користування ОСОБА_4 без належних на те правових підставу період з 01.03.2024 по 17.02.26 вищезазначеною земельною ділянкою на 147 541,80 грн. (сто сорок сім тисяч чотириста п`ятсот одна гривня гривень 80 коп.)
Згідно вказаного розрахунку безпідставно збережених коштів у розмірі орендної плати за землю, які підлягають стягненню на підставі статей 1212, 1214 Цивільного кодексу України, за користування без належних на те правових підстав земельною ділянкою, на якій ці об?єкти розміщені, розрахунок безпідставно збережених коштів у розмірі орендної плати за землю проводиться за формулою: розмір орендної плати за один день х кількість днів.
Згідно даної формули нараховано:
???За період з 01.03.2024 по 31.12.2024 - 58 284,43 грн;
???За період з 01.01.2025 по 13.02.2025 - 78 078,12 грн;
???за період з 01.01.2025 по 17.02.2026 - 11 089,25 грн.
Просили стягнути з відповідача безпідставно збережені кошти.
В судове засідання представник позивача не з`явилася, направила до суду заяву в якій просила справу розглядати без її участі, позовні вимоги підтримала та просила задовольнити, при цьому не заперечувала проти ухвалення заочного рішення по справі.
Відповідно до вимог ч. 3 ст. 211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.
Справа слухалась у відсутності відповідача, який не з`явився в судове засідання незважаючи на те, що належним чином повідомлявся судом про час та місце розгляду справи за зареєстрованим місцем проживання. Крім того, зі змістом процесуальних рішень у даній справі сторони могли знайомитись у Єдиному державному реєстрі судових рішень за веб-адресою http://reyestr.court.gov.ua/, а також інформація щодо даної справи розміщується на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за наступною веб-адресою сторінки: http://ptr.cv.court.gov.ua/sud2408/ , де в розділі «Громадянам» містяться відомості щодо стадії розгляду та дати призначення судових засідань у даній справі, про що також сторонам було повідомлено в ухвалі про відкриття провадження по справі.
Про причини своєї неявки відповідачка суд не повідомила і не подала відповідної мотивованої заяви про відкладення розгляду справи чи про розгляд справи без її участі.
Крім того, у встановлений строк відповідачами не було подано відзиву.
Згідно ст. 280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи. У разі участі у справі кількох відповідачів заочний розгляд справи можливий у випадку неявки в судове засідання всіх відповідачів.
Оскільки відповідач, будучи належним чином повідомленим про час та місце розгляду справи, в судове засідання не з`явився, про причини неявки не повідомив та не направив відзиву, а представник позивача не заперечувала проти розгляду даної цивільної справи за відсутності відповідача, в судовому засіданні постановлено ухвалу про заочний розгляд справи.
Суд, дослідивши письмові докази по справі, вважає, що позов слід задовольнити, виходячи з наступного.
Так, судом встановлено, що ОСОБА_2 є власником нерухомого майна за адресою АДРЕСА_1 , яке розташоване на спірній земельній ділянці площею 0,1201 га (кадастровий номер: 7310136600:31:001:0087), яка перебуває у комунальній власності територіальної громади міста Чернівці.
У відповідності 3 Прикінцевих та перехідних положень Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо розмежування земель державної та комунальної власності», який набрав чинності 01.01.2013, з дня набрання чинності цим Законом землями комунальної власності відповідних територіальних громад вважаються:
а) земельні ділянки: на яких розташовані будівлі, споруди, інші об`єкти нерухомого майна комунальної власності відповідної територіальної громади;
які перебувають у постійному користуванні органів місцевого самоврядування, комунальних підприємств, установ, організацій;
б) всі інші землі, розташовані в межах відповідних населених пунктів, крім земельних ділянок приватної власності та земельних ділянок, зазначених у підпунктах «а» і «б» пункту 4 цього розділу.
Разом із цим, частинами першою та другою статті 83 Земельного кодексу передбачено, що землі, які належать на праві власності територіальним громадам сіл, селищ, міст, є комунальною власністю. У комунальній власності перебувають:
а) усі землі в межах населених пунктів, крім земельних ділянок приватної та державної власності;
б) земельні ділянки, на яких розташовані будівлі, споруди, інші об`єкти нерухомого майна комунальної власності незалежно від місця їх розташування.
Право комунальної власності на землю дає можливість територіальній громаді міста підстави нею розпоряджатись, зокрема, передавати в оренду відповідно до вимог чинного законодавства незалежно від того чи зареєстровано це право в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно.
Відповідно до статей 122, 123, 124 Земельного кодексу України міські ради передають земельні ділянки у власність або у користування із земель комунальної власності відповідних територіальних громад для всіх потреб. Надання земельних ділянок державної або комунальної власності у користування здійснюється на підставі рішень органів виконавчої влади або органів місцевого самоврядування.
Передача в оренду земельних ділянок, що перебувають у державній або комунальній власності, здійснюється на підставі рішення відповідного органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування згідно з їх повноваженнями, визначеними статтею 122 цього Кодексу шляхом укладення договору оренди земельної ділянки чи договору купівлі-продажу права оренди земельної ділянки.
Відповідно до частини першої статті 93 Земельного кодексу України, право оренди земельної ділянки це засноване на договорі строкове платне володіння і користування земельною ділянкою, необхідною орендареві для провадження підприємницької та іншої діяльності.
Нормою вищевказаного кодексу, а саме частиною другою статті 93 земельні ділянки можуть передаватися в оренду громадянам та юридичним особам, іноземцям і особам без громадянства, міжнародним об`єднанням і організаціям, а також іноземним державам.
Згідно до положень статті 125 Земельного кодексу Україниправо власності на земельну ділянку, а також право постійного користування та право оренди земельної ділянки виникають з моменту державної реєстрації цих прав.
Статтею 206 Земельного кодексу України визначено, що використання землі в Україні є платним. Об`єктом плати за землю є земельна ділянка. Плата за землю справляється відповідно до закону.
Однак, відповідачкою не оформлено право оренди на вищевказану земельну ділянку, у зв`язку із чим, Чернівецькою міською радою не отримано плату за її користування.
Відповідно до частин першої та другої статті 1212 Цивільного кодексу України особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала.
Положення глави 83 Цивільного кодексу України застосовуються незалежно від того, чи безпідставне набуття або збереження майна було результатом поведінки набувача майна, потерпілого, інших осіб чи наслідком події.
Кондикційні зобов`язання виникають за наявності одночасно таких умов: набуття чи збереження майна однією особою (набувачем) за рахунок іншої (потерпілого); набуття чи збереження майна відбулося за відсутності правової підстави або підстава, на якій майно набувалося, згодом відпала.
У разі виникнення спору стосовно набуття майна або його збереження без достатніх правових підстав договірний характер спірних правовідносин унеможливлює застосування до них судом положень глави 83 Цивільного кодексу України.
За змістом приписів глав 82 і 83 Цивільного кодексу України для деліктних зобов`язань, які виникають із заподіяння шкоди майну, характерним є, зокрема, зменшення майна потерпілого, а для кондикційних приріст майна в набувача без достатніх правових підстав. Вина заподіювача шкоди є обов`язковим елементом настання відповідальності в деліктних зобов`язаннях. Натомість для кондикційних зобов`язань вина не має значення, оскільки важливим є факт неправомірного набуття (збереження) майна однією особою за рахунок іншої.
Таким чином, обов`язок набувача повернути потерпілому безпідставно набуте (збережене) майно чи відшкодувати його вартість не є заходом відповідальності, оскільки набувач зобов`язується повернути тільки майно, яке безпідставно набув (зберігав), або вартість цього майна.
Згідно із статтею 21 Закону України «Про оренду землі» орендна плата за землю це платіж, який орендар вносить орендодавцеві за користування земельною ділянкою.
При цьому, згідно з абзацом 3 частини першої статті 13 Закону України «Про оцінку земель» нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться у разі визначення розміру орендної плати за земельні ділянки, зокрема, комунальної власності. Крім того, згідно з абзацом 1 пункту 289.1 Податкового кодексу України для визначення розміру орендної плати використовується нормативна грошова оцінка земельних ділянок з урахуванням коефіцієнта індексації, визначеного відповідно до законодавства.
Розрахунок нормативної грошової оцінки земельної ділянки здійснювався відповідно до Методики нормативної грошової оцінки земель населених пунктів, затвердженої постановою Кабінету Міністрів України від 23 березня 1995 року №213 (втратила чинність 10.11.2021 року) та Методики нормативної грошової оцінки земель населених пунктів, затвердженої постановою Кабінету Міністрів України від 03 листопада 2021 року №1147.
Відповідно до Витягів з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки від 02.02.2024 року №HB-7300079192024 нормативна грошова оцінка спірної земельної ділянки становить 2 323 753,60 грн., 12.02.2026 року №HB-7300082242026 нормативна грошова оцінка спірної земельної ділянки становить 2 810 812,35 грн.
Велика Палата Верховного Суду висловила свою правову позицію, яка викладена у постанові від 09.11.2021 у справі №905/1680/20, згідно з якою витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки - це роздруковані за допомогою програмного забезпечення актуальні дані про земельну ділянку, які є у Державному земельному кадастрі та технічній документації з нормативної грошової оцінки земель станом на певну дату. Витяг з нормативної грошової оцінки земельної ділянки може бути доказом проведення такої оцінки та визначати дані про таку оцінку як на момент його видачі, так за попередній період за умови, що нормативно-грошова оцінка земельної ділянки була сталою та не зазнала змін у цей період (пункт 7.19 Постанови).
Частиною першою статті 59 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» визначено, що рада в межах своїх повноважень приймає нормативні та інші акти у формі рішень.
З огляду на зазначене, надані позивачем витяги з технічної документації про нормативну грошову оцінку є належними, допустимими та достовірними доказами на підтвердження вартості земельної ділянки.
Працівниками департаменту урбаністики та архітектури Чернівецької міської ради проведено розрахунок безпідставно збережених коштів у розмірі орендної плати за землю за користування без належних на те правових підстав у період з 01.03.2024 до 17.02.2026 (включно) земельною ділянкою, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , площею 0,1201 га на суму 147 451,80 грн.
25.02.2026 р. департаментом урбаністики та архітектури Чернівецької міської ради було надіслано відповідачці листи повідомлення про необхідність сплатити безпідставно збережені кошти за користування земельною ділянкою.
Згідно із частиною першою статті 317 ЦК та частиною першою статті 319 ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпорядження своїм майном. Власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд.
Матеріальною і фінансовою основою місцевого самоврядування, як це передбачено ст. 16 Земельного кодексу України, є рухоме і нерухоме майно, доходи місцевих бюджетів, інші кошти, земля, природні ресурси, що є у комунальній власності територіальних громад сіл, селищ, міст, районів у містах.
Реалізація права власника комунального майна, в тому числі землі, передбачає право на отримання доходів від користування нею іншими особами, у розмірах та в порядку визначеними чинним законодавством та відповідними правовстановлюючими документами, до яких відноситься договір оренди землі.
Не отримання доходів від використання земельної ділянки, яка перебуває у комунальній власності, у зв`язку із не укладенням договору оренди землі, порушує інтереси відповідної територіальної громади та інтереси держави, а тому вимагає від органу місцевого самоврядування, який зобов`язаний їх захищати, вжиття заходів щодо стягнення вказаних коштів.
За змістом частини першої статті 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.
За таких обставин, дослідивши та проаналізувавши подані письмові докази, враховуючи те, що відповідачка безпідставно користується земельною ділянкою й, відповідно, не надала суду доказів на спростування наведених вище обставин, суд приходить до висновку, що позов є обґрунтованим і таким, що підлягає задоволенню.
Згідно ч.1ст.141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
У зв`язку із цим, суд вважає, що з відповідачки на користь позивача підлягають стягненню судовий збір, понесений останнім у зв`язку із зверненням до суду з даним позовом.
Керуючись ст.ст.10,16 Законом України «Про місцеве самоврядування в Україні», ст.ст.12,81,124,125,152,157,206 Земельного кодексу України, ст.21 Законом України «Про оренду землі», ст.ст.22, 1212, 1166 ЦК України, ст.ст.2,4,5,7,12,76, 89,141,142, 247, 258, 259, 263, 264, 265,268,273, 280-284, 352,354,355 ЦПК України, суд, -
В И Р І Ш И В:
Позов - задовольнити.
Стягнути з стягнути з ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_1 ), на користь Чернівецької міської ради безпідставно збережені кошти в розмірі 147 451,80 грн. (сто сорок сім тисяч чотириста п?ятдесят одна гривня 80 коп.) за використання без правовстановлюючих документів земельної ділянки площею 0,1201 га, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 під кадастровим номером 7310136600:31:001:0087, у період з 01.03.2024 по 17.02.2026 на розрахунковий рахунок: Чернівецька міська ТГ; Чернів.ГУК/Чернівецька ТГ/24062200; код отримувача ЄДРПОУ 37836095 Казначейство України ЕАП; на рахунок IBAN UA618999980314010611000024405; код класифікації 24062200; призначення платежу (Кошти за шкоду, що заподіяна на земельних ділянках державної та комунальної власності, які не надані у користування та не передані у власність, внаслідок їх самовільного зайняття, використання не за цільовим призначенням, зняття грунтового покриву (родючого шару грунту) без спеціального дозволу);
Стягнути з ОСОБА_2 на користь Чернівецької міської ради сплачений по даній справі судовий збір у сумі 3 028,00 грн. за подання позовної заяви на розрахунковий рахунок: Виконавчий комітет Чернівецької міської UA708201720344210002000042806 ДКСУ м. Києва, код 04062216.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Суддя Чернівецького районного
суду міста Чернівців     Стоцька Л. А.