Справа № 523/16513/26
Номер провадження 3/523/2998/26
ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"17" серпня 2026 р.         м. Одеса
Суддя Пересипського районного суду м. Одеси Мурманова І.М., розглянувши матеріали, які надійшли з Відділу поліції № 3 Одеського районного управління поліції № 1 ГУНП в Одеській області про притягнення до адміністративної відповідальності: 
ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянку України, не працюючу, проживаючу за адресою: АДРЕСА_1 
за вчинення правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.173 -2 КУпАП,
ВСТАНОВИВ:
Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії ВБА № 181350 від 22.07.2026р., складеного за обставинами того, що 19.07.2026 року о 16 год. ОСОБА_1 перебуваючи за адресою: АДРЕСА_2 на побутовому гранті, вчинила конфлікт відносно сестри ОСОБА_2 в ході якого поводила себе агресивно та вдарила рукою по обличчю сестру, чим вчинила домашнє насильство, відповідальність за яке передбачена ч. 1 ст. 173-2 КУпАП.
Відповідальність за вчинення домашнього насильства, тобто умисне вчинення будь-яких діянь (дій або бездіяльності) фізичного, психологічного чи економічного характеру (застосування насильства, що не спричинило тілесних ушкоджень, погрози, образи чи переслідування, позбавлення житла, їжі, одягу, іншого майна або коштів, на які потерпілий має передбачене законом право, тощо), внаслідок чого була завдана шкода фізичному або психічному здоров`ю потерпілого, передбачена ч.1 ст. 173^2 КУпАП. 
Судове засідання призначене на 17 серпня 2026 року в режимі відеоконференції не відбулось, з підстав неможливості здійснити підключення до відеоконференцзв`язку з технічних підстав. 
Згідно з вимогами ч.2 ст.268 КУпАП, при розгляді справ про адміністративні правопорушення, зокрема, передбаченого ст. 173^2 цього Кодексу, присутність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, не є обов`язковою.
Разом з цим, суддею враховується, що адвокатом Свида Катериною Володимирівною були подані до суду пояснення по справі, а відтак, суддя дійшов висновку щодо можливості розгляду справи у відсутність особи відносно якої складено протокол. 
Також, на адресу суду 07.08.2026 року (вх. №6048) надійшла заява за підписом ОСОБА_2 про примирення сторін. 
Відповідно до поданої заяви ОСОБА_2 зазначила, що між нею та ОСОБА_1 конфлікт вичерпано, сторони примирились, сімейні стосунки відновлені, у зв`язку з цим просить закрити провадження у справі у зв`язку з примиренням. 
Відповідно до ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Згідно ст. 7 КУпАП провадження у справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.
Згідно зі ст. 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи
Відповідно до положень ст.245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом. 
Відповідно до вимог ст.ст. 9, 33, 245, 252 КУпАП особа може бути притягнута до адміністративної відповідальності лише за наявності в її діях складу адміністративного правопорушення, який має бути встановлений судом тільки після всебічної та повної оцінки всіх доказів по справі.
Відповідно до ст. 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.
Згідно ст. 22 КУпАП при малозначності вчиненого адміністративного правопорушення орган (посадова особа), уповноважений вирішувати справу, може звільнити порушника від адміністративної відповідальності і обмежитись усним зауваженням.
Відповідно до письмових пояснень захисник зазначила, що просить врахувати, те що в даному випадку відсутня подія, тобто факт вчинення певної дії або бездіяльності, яка має ознаки правопорушення. 
Суди в своїй практиці вже давно дійшли однозначного висновку, що побутова сварка та домашнє насильство — не одне й те саме. 
Відповідно до ч. 1 ст. 173-2 КУпАП домашнє насильство – це умисне вчинення будь-яких діянь (дій або бездіяльності) фізичного, психологічного чи економічного характеру (застосування насильства, що не спричинило тілесних ушкоджень, погрози, образи чи переслідування, позбавлення житла, їжі, одягу, іншого майна або коштів, на які потерпілий має передбачене законом право, тощо), внаслідок чого була завдана шкода фізичному або психічному здоров`ю потерпілого. 
Згідно зі ст. 1 Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству» під домашнім насильством слід вважати будь-які діяння (дії або бездіяльність) фізичного, сексуального, психологічного або економічного насильства, що вчиняються в сім`ї чи в межах місця проживання або між родичами, або між колишнім чи теперішнім подружжям, або між іншими особами, які спільно проживають (проживали) однією сім`єю, але не перебувають (не перебували) у родинних відносинах чи у шлюбі між собою, незалежно від того, чи проживає (проживала) особа, яка вчинила домашнє насильство, у тому самому місці, що й постраждала особа, а також погрози вчинення таких діянь. 
Тобто законодавство вирізняє чотири форми домашнього насильства: економічне, психологічне, сексуальне та фізичне. 
При цьому конфлікт — це спосіб розв`язати спірне питання. Він виникає випадково та нерегулярно, сторони діють без злого умислу, однаково впливають на процес, є спільне прагнення вирішити спірне питання. 
Під час домашнього насильства порушуються права постраждалого, а кривдника все влаштовує. Воно відбувається періодично, регулярно. Дії кривдника умисні — для контролю, завдання болю тощо. 
Домашнє насильство вчиняється шляхом порушення основних прав та свобод іншого члена сім`ї та призводить до заподіяння шкоди фізичному або психічному здоров`ю потерпілого, при якому має місце перевага сил того, хто скоює ці дії, що унеможливлює самозахист особи, котра страждає від цих дій. 
Об`єктом вказаного правопорушення є суспільні відносини у сфері захисту прав громадян.
Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого зазначеною статтею, полягає в умисному вчиненні будь-яких з зазначених в диспозиції дій та передбачає існування обов`язкової ознаки - можливість настання чи настання фізичної або психологічної шкоди, яка була чи могла бути завдана потерпілому. 
Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі умислу
Домашнє насильство, яке охоплюється диспозицією ст. 173-2 КУпАП, має місце тоді, коли будь-які діяння фізичного, психологічного чи економічного характеру тягнуть за собою можливість настання шкоди фізичному або психічному здоров`ю потерпілого. 
Самі по собі нецензурні висловлювання та образи не формують собою домашнє насильство та утворюють склад адміністративного правопорушення у тому випадку, коли такі висловлювання спрямовані на обмеження волевиявлення особи, якщо такі дії викликали у постраждалої особи побоювання за свою безпеку чи безпеку третіх осіб, спричинили емоційну невпевненість, нездатність захистити себе або завдали шкоди психічному здоров`ю особи. 
Для того щоб відрізнити насильство від конфлікту, необхідно звернути увагу на те, що насильство є результатом свідомих дій людини і характеризується такими основними ознаками: умисність; спричинення шкоди; порушення прав і свобод людини; значна перевага сил (фізичних, психологічних, економічних, чи пов`язаних з вищою посадою тощо) того, хто чинить насильство. Насильство - це умисні дії однієї або кількох осіб, що спричиняють шкоду іншій особі, порушують права і свободи та відбуваються в умовах значної переваги сил тих, хто скоює ці дії, що унеможливлює самозахист особи, котра страждає від цих дій. 
Конфлікт - це зіткнення протилежних інтересів і поглядів, напруження і крайнє загострення суперечностей, що може призвести до активних дій, ускладнень, боротьби. 
Під час конфлікту часто відсутні одна чи кілька вищеперерахованих ознак. Ескалація конфлікту може призвести до насильства, але не завжди призводить. Отже, різниця у тому, що насильство є результатом свідомих дій кривдника, підкріплене агресією і бажанням завдати шкоди. Із матеріалів справи, вбачається, що даний факт є побутовою сваркою, що не має в собі ознак правопорушення передбаченого із сімейним насильством, яке повинно мати тривалий характер, таким чином, у разі відсутності одного із елементів складу правопорушення, вважається відсутній склад адміністративного правопорушення повністю.
Враховуючи наведене, захисник просить провадження у справі №523/16513/26 про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 173-2 КУпАП закрити. 
Дослідивши матеріали справи, а саме протокол про адміністративне правопорушення, копію термінового заборонного припису, форму оцінки ризиків, рапорт, протокол про прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення (або таке, що готується), заяву ОСОБА_2 , письмові пояснення ОСОБА_1 , довідку про результати проведення перевірки інформації, викладеної в матеріалах зареєстрованих в ЖЄО від 19.07.2026 року, заяву ОСОБА_2 про закриття провадження у справі у зв`язку з примиренням сторін, дійшов висновку про те, що вчинене ОСОБА_1 правопорушення є малозначним, а тому відповідно до ст.22 КУпАП її можливо звільнити від адміністративної відповідальності і обмежитися усним зауваженням.
Визначаючи міру відповідальності, судом враховується, характер вчиненого правопорушення, дані про особу, яка вчинила правопорушення, та те, що наслідки, спричиненні правопорушенням є незначними, не представили підвищеної суспільної небезпеки та не завдали значної шкоди суспільним або державним інтересам, вважаю за можливе звільнити особу від адміністративної відповідальності згідно ст. 22 КУпАП за малозначністю, обмежившись усним зауваженням.
З урахуванням характеру правопорушення, обставин вчиненого правопорушення, особи правопорушника, вважаю за можливе звільнити ОСОБА_1 від адміністративної відповідальності згідно ст.22 КУпАП за малозначністю, обмежившись усним зауваженням.
Керуючись ст.ст. 9, 22, 33, 173-2, 268, 283, 284 КУпАП, суддя 
ПОСТАНОВИВ:
Звільнити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , від адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 173 -2 КУпАП за малозначністю вчиненого адміністративного правопорушення, обмежившись усним зауваженням. 
Провадження в справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , - закрити.
Постанова може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом 10 днів з дня винесення постанови.
Суддя: