УХВАЛА
10 вересня 2026 року
м. Київ
справа № 990/324/25
провадження № 11-334заі26
Суддя Великої Палати Верховного Суду Гімон М. М., перевіривши матеріали апеляційної скарги ОСОБА_1 на рішення Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 25 червня 2026 року у справі № 990/324/25 за позовом ОСОБА_1 до Вищої кваліфікаційної комісії судів України про визнання протиправним рішення, зобов`язання вчинити дії,
УСТАНОВИВ:
ОСОБА_1 (далі також - позивач, скаржник) звернулась до Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду як суду першої інстанції з позовом до Вищої кваліфікаційної комісії суддів України (далі - ВККС, Комісія, відповідач), в якому просила:
- визнати протиправним рішення ВККС від 26 травня 2025 року № 718/дс-25 про відмову ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ) у допуску до участі в доборі на посаду судді місцевого суду, оголошеного рішенням Комісії № 366/зп-24 від 11 грудня 2024 року;
- зобов`язати ВККС повторно розглянути документи ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та допустити до участі в доборі на посаду судді місцевого суду, оголошеного рішенням Комісії № 366/зп-24 від 11 грудня 2024 року, із врахуванням висновків суду в описовій частині рішення та визначенні дати проведення іспиту.
Рішенням від 25 червня 2026 року Касаційний адміністративний суд у складі Верховного Суду у задоволенні позову відмовив.
Позивач не погодився з таким судовим рішенням та 01 серпня 2026 року подав до Великої Палати Верховного Суду апеляційну скаргу, підписану його представником - адвокатом Пироговою Оксаною Трохимівною, за змістом якої просить скасувати оскаржуване рішення та ухвалити нове про задоволення позову.
Згідно із частиною третьою статті 292 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) Велика Палата Верховного Суду переглядає в апеляційному порядку судові рішення Верховного Суду, ухвалені ним як судом першої інстанції.
Водночас під час перевірки зазначеної апеляційної скарги виявлено такі недоліки.
1. Відповідно до статті 295 КАС України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. 
Якщо в судовому засіданні було проголошено скорочене (вступну та резолютивну частини) рішення суду або якщо розгляд справи здійснювався в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду;
Строк на апеляційне оскарження також може бути поновлений в разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, визначених частиною другою статті 299 цього Кодексу.
З матеріалів апеляційної скарги та відомостей з Єдиного державного реєстру судових рішень вбачається, що оскаржуване рішення суду першої інстанції ухвалене в порядку письмового провадження 25 червня 2026 року, загальний доступ до нього в Єдиному державному реєстрі судових рішень забезпечено 29 червня 2026 року. Однак з апеляційною скаргою на зазначене рішення представник позивача звернувся лише 01 серпня 2026 року, тобто з порушенням строку, визначеного законодавством.
Представник позивача - адвокат Пирогова О. Т. в апеляційній скарзі просить визнати поважними причини пропуску позивачем строку на апеляційне оскарження рішення Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 25 червня 2026 року та поновити такий строк. Зазначає, що оскаржуване рішення направлено системою «Електронний суд» їй як представнику 25 червня 2026 року о 13:01, натомість позивачу безпосередньо судове рішення судом першої інстанції не направлялося. Просить врахувати місце проживання позивача та її як представника, а саме на території Сумської області. Звертає увагу на те, що внаслідок обстрілів населені пункти тривалий час перебувають без електропостачання, що впливає на отримання електронних повідомлень та роботу «Електронного суду». Зауважує, що пропущений строк є незначним і становить 5 днів.
Вирішуючи питання про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції у цій справі, варто зауважити, що норми КАС України не містять вичерпного переліку причин, які вважаються поважними для вирішення питання про поновлення пропущеного процесуального строку. Такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи. Тобто поняття «поважні причини пропуску процесуальних строків» є оціночним, а його вирішення покладається на розсуд суду. 
Водночас причини пропуску строку на апеляційне оскарження можуть бути визнані поважними, а строк поновлено лише у разі, якщо вони пов`язані з непереборними та об`єктивними перешкодами, труднощами, які не залежать від волі особи та унеможливили своєчасне, тобто у встановлений законом процесуальний строк, подання апеляційної скарги.
Наведені вище обставини, на які представник позивача посилається на підтвердження поважності причин пропуску ним строку на апеляційне оскарження, не свідчать про те, що встановлений статтею 295 КАС України строк був пропущений з поважних причин.
Доводи адвоката Пирогової О. Т. щодо ненадіслання позивачу оскаржуваного судового рішення судом першої інстанції спростовуються відомостями електронної справи, наявними у комп`ютерній програмі «Діловодство спеціалізованого суду» - Ткаченко О. О. (РНОКПП НОМЕР_1 ) отримала рішення суду першої інстанції від 25 червня 2026 року через підсистему «Електронний суд» 25 червня 2026 року о 21:00. Відповідно, за змістом пункту 2 частини шостої статті 251 КАС України судове рішення вважається врученим ОСОБА_1 у належний спосіб.
Таким чином, доводи представника позивача про ненадіслання ОСОБА_1 копії рішення Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 25 червня 2026 року не відповідають дійсності.
Відповідно до пункту 6 частини п`ятої статті 44 КАС України учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.
Велика Палата Верховного Суду у постанові від 15 листопада 2022 року у справі № 990/115/22 зазначала, що введення на території України воєнного стану не зупинило перебіг процесуальних строків звернення до суду. Питання поновлення процесуального строку у випадку його пропуску з причин, пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні, вирішується в кожному конкретному випадку з урахуванням доводів, наведених у заяві про поновлення такого строку. Сам по собі факт запровадження воєнного стану в Україні не є підставою для поновлення процесуального строку. Такою підставою можуть бути обставини, що виникли внаслідок запровадження воєнного стану та унеможливили виконання учасником судового процесу процесуальних дій протягом установленого законом строку.
Щодо ситуації в країні з введенням воєнного стану та з урахуванням місця проживання позивача та її представника, а саме на території Сумської області, варто зауважити, що жодних конкретних причин, які б були у причинно-наслідковому зв`язку між обставиною введення воєнного стану і пропуском строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції, які мали місце у період з 25 червня 2026 року (дата ухвалення рішення суду першої інстанції) і до 01 серпня 2026 року (дата подання апеляційної скарги) скаржник не зазначив. Будь-яких доказів на підтвердження обставин, які об`єктивно перешкоджали поданню апеляційної скарги в строки, передбачені процесуальним законом, скаржник не надав, обмежившись загальними посиланнями на обстріли і перебої з електропостачанням.
2. Статтею 296 КАС України установлені вимоги до форми і змісту апеляційної скарги.
Пунктом 3 частини другої статті 296 КАС України передбачено, що в апеляційній скарзі, зокрема, зазначаються відомості про наявність або відсутність електронного кабінету в особи, яка подає апеляційну скаргу. 
Водночас відповідно до частини восьмої статті 18 КАС України якщо цим Кодексом встановлено вимогу зазначення у змісті процесуального документа відомостей про наявність або відсутність електронного кабінету, особа, яка подає до суду відповідний процесуальний документ в електронній формі через електронний кабінет, звільняється від обов`язку зазначення відповідних відомостей.
В апеляційні скарзі, поданій через електронний кабінет адвоката Пирогової О. Т., не зазначено про наявність або відсутність у позивача електронного кабінету в підсистемі «Електронний суд». 
Однак, згідно з Відповіддю №39772758, сформованій засобами підсистеми ЄСІТС «Електронний суд», ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) має зареєстрований Електронний кабінет у підсистемі Електронний суд з 12 вересня 2025 року.
3. Також пункт 1 частини п`ятої статті 296 КАС України передбачає, що до апеляційної скарги додається документ про сплату судового збору, а за правилами частини шостої зазначеної статті, якщо апеляційна скарга подається особою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону, у ній зазначаються підстави звільнення від сплати судового збору.
Натомість до апеляційної скарги не додано документа про сплату судового збору і не зазначено про наявність підстав для звільнення скаржника від його сплати.
Так, відповідно до підпункту 2 пункту 3 частини другої статті 4 Закону України від 08 липня 2011 року № 3674-VI «Про судовий збір» (далі - Закон № 3674-VI) за подання до адміністративного суду апеляційної скарги на рішення суду ставка судового збору становить 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви.
Згідно з підпунктом 1 пункту 3 частини другої статті 4 Закону № 3674-VI за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою, ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Частиною третьою статті 4 Закону № 3674-VI встановлено, що при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.
Позовна заява подана фізичною особою у 2025 році та містить одну вимогу немайнового характеру.
Отже, розмір судового збору за подання апеляційної скарги у цій справі становить 1453,44 грн (3028 грн х 0,4 х 150 % х 0,8).
Судовий збір за подання апеляційної скарги до Великої Палати Верховного Суду сплачується шляхом внесення або перерахування коштів за реквізитами:
отримувач коштів - ГУК у м.Києві/Печерс.р-н/22030102;
код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 37993783;
банк отримувача - Казначейство України(ел. адм. подат.);
рахунок отримувача (стандарт IBAN) - UA288999980313151207000026007;
код класифікації доходів бюджету - 22030102;
призначення платежу - 101 __________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), на рішення від ______ (дата оскаржуваного рішення) по справі _________ (номер справи), ВЕРХОВНИЙ СУД (назва суду, де розглядається справа).
Згідно із частиною другою статті 298 КАС України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 296 цього Кодексу, а також подана особою, яка відповідно до частини шостої статті 18 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу.
Положеннями статті 169 КАС України регламентовано, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання встановлених вимог, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, встановлюється спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення даної ухвали.
Відповідно до частини третьої статті 298 КАС України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 295 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.
Оскільки апеляційна скарга не відповідає вимогам статей 295, 296 КАС України і виявлені судом недоліки перешкоджають прийняттю її до провадження, то така апеляційна скарга підлягає залишенню без руху.
Керуючись статтями 169, 295, 296, 298 КАС України, суддя Великої Палати Верховного Суду
УХВАЛИВ:
Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 25 червня 2026 року у справі № 990/324/25 - залишити без руху.
Надати скаржнику десятиденний строк з дня отримання копії зазначеної ухвали суду для усунення недоліку апеляційної скарги, а саме: 
- подати заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження судового рішення, у якій зазначити поважні причини пропуску строку на апеляційне оскарження з відповідним обґрунтуванням та доказами причин пропуску такого строку;
- уточнити інформацію про наявність / відсутність у позивача електронного кабінету в підсистемі «Електронний суд»;
- надати документ про оплату судового збору в розмірі, встановленому законом, а у випадку наявності підстав для звільнення від сплати судового збору - повідомити про такі і надати належним чином оформлений документ (його копію), підтверджуючий такі підстави.
Роз`яснити, що у разі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку апеляційного оскарження, будуть визнані судом неповажними, суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі.
У разі невиконання вимог ухвали суду в іншій частині в установлений судом строк апеляційна скарга разом із доданими до неї матеріалами буде повернута скаржнику.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Великої Палати
Верховного Суду М. М. Гімон