Справа № 464/3575/25
пр.№ 2/464/1008/26 
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26.01.2026 Сихівський районний суд міста Львова

у складі: головуючого – судді Жили В.С.,
за участі: секретаря судового засідання – Ханенка Ю.Р.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Львові цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Комфі Трейд» про захист прав споживачів, 
встановив:

Позивачка ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом, поданим представником позивача – ОСОБА_2 , до відповідача Товариства з обмеженою відповідальністю «Комфі Трейд» (далі – ТОВ «Комфі Трейд») про захист прав споживачів, у якому просить розірвати договір купівлі-продажу мобільного телефону марки Samsung Galaxy A35 5G 6/128 Gb Awesome Lilac (SM-A356), стягнути з відповідача на її користь суму вартості означеного мобільного телефону в розмірі 10 946 грн. та завдану моральну шкоду в сумі 50 000 грн.
В обґрунтування заявлених вимог покликається на те, що 05.04.2025 позивачкою ОСОБА_1 було придбано для дочки мобільний телефон марки Samsung Galaxy A35 5G 6/128 Gb Awesome Lilac (SM-A356) вартістю 10 946 грн. у приміщені мережі магазинів «Comfy» ТОВ «Комфі Трейд» за адресою: м. Львів, вул. Гетьмана Мазепи І., буд. 1Б. Через 10 хв після здійснення покупки товару, позивачкою було виявлено механічне пошкодження на поверхні мобільного телефону, на підставі чого остання повернулась в приміщення магазину з метою повернення товару та отримання сплачених за нього коштів у відповідності до вимог Закону України «Про захист прав споживачів», однак в цьому ОСОБА_1 працівниками ТОВ «Комфі Трейд» було у грубій та агресивній формі безпідставно відмовлено у зв`язку із звинуваченням позивачки в пошкодженні товару нею. Зазначає, що через агресивну поведінку працівників магазину, дочці позивачки було завдано психологічного стресу, зокрема дитина піддалась почуттям страху та приниження. 
В подальшому ОСОБА_1 звернулась на гарячу лінію відповідача із вимогою обміну відповідного товару чи повернення коштів за такий. Крім того, позивачкою на адресу відповідача було скеровано досудову претензію з описом її вимог для ефективнішого вирішення вказаної ситуації, в якій їй було відмовлено. На підставі наведеного, ОСОБА_1 звернулась із позовом в суд для захисту її прав як споживача у зв`язку із неможливістю вирішення даного спору в досудовому порядку та просить розірвати відповідний договір купівлі-продажу, стягнути з відповідача ТОВ «Комфі Трейд» суму сплачену за мобільний телефон у розмірі 10 946 та моральну шкоду у розмірі 50 000 грн.
Враховуючи малозначність означеного спору, ухвалою судді від 05.06.2025 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження із викликом (повідомленням) сторін. Відповідачу надано 15-денний строк для подачі відзиву на позовну заяву.
Від представника відповідача ОСОБА_3 17.06.2025 через підсистему «Електронний суд» ЄСІТС надійшов відзив на позовну заяву, у якій вона просить відмовити у задоволенні позовних вимог з огляду на наступне. Вказаний у позовній заяві товар було дійсно передано покупцеві в належному та справному стані, оскільки під час отримання такого, він був повністю оглянутий позивачкою і жодних зауважень до стану мобільного телефону позивачкою не було висловлено. Позивачу письмово було роз`яснено норми Закону України «Про захист прав споживачів», якими передбачено, що право вимоги розірвання договору купівлі-продажу товару і повернення сплачених за товар коштів, виникає у споживача у разі повернення товару належної якості та в разі наявності істотних недоліків у товарі. Обмін товару належної якості провадиться, якщо він не використовувався і якщо збережено його товарний вигляд, споживчі властивості, пломби, ярлики, а також наявний розрахунковий документ, виданий споживачеві разом з проданим товаром. Оскільки ОСОБА_4 не було збережено товарний вигляд придбаного товару, а сам товар містив візуальні пошкодження, що підтверджується фотознімками товару, то в такому випадку він не підлягає обміну як товар належної якості. Вказує, що під час отримання товару в магазині 05.04.2025, такий був повністю оглянутий позивачкою у розпакованому стані, з її боку не було висловлено жодних зауважень до зовнішнього стану товару, комплектації, після чого остання прийняла та оплатила товар. Заперечує також вимогу в частині відшкодування моральної шкоди, оскільки твердження того, що моральна шкода була завдана діями працівників магазину, що виразилися у грубому висловлюванні в присутності дитини позивачки, та призвели до подальшого психологічного стресу, страху та почуття приниження, жодним доказом не підтверджується.
16.07.2025 від представника відповідача Дужак М.В. через підсистему «Електронний суд» ЄСІТС надійшли письмові пояснення у справі, відповідно до яких остання заперечує факт неналежного огляду ОСОБА_4 мобільного телефону, про що у судовому засіданні повідомив її представник, посилаючись на письмове звернення ОСОБА_4 від 05.04.2025, у якому вона власноручно зазначає, що пошкодження на товарі були помічені нею одразу при отримання товару. Таким чином, у разі виявлення будь-яких невідповідностей в товарі, позивачка мала право відмовитись від нього, про що повідомити працівника, проте такі дії ОСОБА_4 не вчинялись. Разом з тим, недоліки, на які посилається позивачка, були очевидними та візуально помітними, оскільки мають вигляд вм`ятини на боковій панелі корпусу смартфона в зоні функціональних кнопок, а тому у відповідності до ч. 1 ст. 679 ЦК України якщо покупець, маючи реальну можливість оглянути товар і виявити у ньому очевидні дефекти, не скористався цим правом до передання йому товару, а виявив їх після такого передання, то тягар доведення покладається на нього. Вказує, що право вимоги розірвання договору купівлі-продажу товару виникає у споживача лише за умови виявлення саме істотного недоліку протягом гарантійного строку, який виник з вини виробника товару. У листі ТОВ «Комфі Трейд» від 15.04.2025 № 313 п-03/07 позивачці було запропоновано передати товар до авторизованого сервісного центру з метою проведення діагностики для вияснення походження недоліків, оскільки працівники магазину не мають необхідної кваліфікації, засобів чи повноважень для проведення відповідної діагностики з метою встановлення джерела походження пошкоджень, проте позивачка не передала товар на діагностику до авторизованого сервісного центру, а також не надала жодних доказів наявності в товарі істотного недоліку. Таким чином, відповідач не має достовірної інформації щодо наявності істотних недоліків, що виникли з вини виробника, а отже, немає підстав для задоволення заявлених вимог.
У судове засідання 26.01.2026 позивачка ОСОБА_1 та її представник ОСОБА_2 не з`явились, належним чином повідомлялись про дату, час та місце проведення такого. На адресу суду від представника позивачки ОСОБА_2 20.01.2026 через підсистему «Електронний суд» ЄСІТС надійшла заява про розгляд справи без участі, позовні вимоги підтримав у повному обсязі. В попередніх судових засіданнях позивачка та її представник заявлені позовні вимоги підтримали з підстав наведених у позові. Зокрема, позивачка ствердла, що працівники магазину відповідача не надали їй можливості належним чином оглянути придбаний нею телефон, а відтак відповідач був зобов`язаний обміняти придбаний товар на телефон належної якості або повернути позивачу сплачену за його придбання суму коштів.
Представник відповідача Дужак М.В., будучи належним чином повідомлена про дату, час та місце розгляду справи, через підсистему «Електронний суд» ЄСІТС скерувала заяву, у якій просила розгляд справи проводити у її відсутності та відмовити у задоволені позовних вимог. В попередніх судових засіданнях надала пояснення аналогічні доводам зазначеним у відзиві та письмових поясненнях.
З огляду на наведене та у відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Оглянувши матеріали цивільної справи та дослідивши зібрані у справі докази в їх сукупності, суд приходить до наступного висновку.
Відповідно до ч. 1 ст. 15 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу, як передбачено ч. 1 ст. 16 цього Кодексу. 
Правовідносини, що виникли у вказаній справі, регулюються нормами Конституції України, Цивільним кодексом України та Законом України «Про захист прав споживачів».
Відповідно до ст. 42 Конституції України, держава захищає права споживачів, здійснює контроль за якістю і безпечністю продукції та усіх видів послуг і робіт, сприяє діяльності громадських організацій споживачів.
Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом, 05.04.2025 в магазині «COMFY» ТОВ «Комфі Трейд», що розташований за адресою: м. Львів, вул. Гетьмана Мазепи І., буд. 1Б, для споживача (позивачки), було реалізовано товар, а саме мобільний телефон марки Samsung Galaxy A35 5G 6/128 Gb Awesome Lilac (SM-A356), вартістю 10 946 грн, що підтверджується фіскальним чеком від 05.04.2025.
05.04.2025 та 06.04.2024, у зв`язку із усною відмовою в обміні товару чи поверненні сплачених за нього коштів працівниками магазину «COMFY» ТОВ «Комфі Трейд» за адресою: м. Львів, вул. Гетьмана Мазепи І., буд. 1Б, ОСОБА_5 на адресу ТОВ «Комфі Трейд» були направлені скарги із вимогою обміняти придбаний мобільний телефон чи повернути сплачені кошти за нього в повному обсязі.
У відповідь на означені скарги позивачки, ТОВ «Комфі Трейд» скерувало останній лист від 08.04.2025 № 311 п-03/07, у якому роз`яснено, що право на повернення грошових коштів за товар або заміну товару виникає у споживача у разі повернення товару належної якості, який не використовувався споживачем. Обмін товару належної якості проводиться, якщо він не використовувався і якщо збережено його товарний вигляд, споживчі властивості, пломби, ярлики, а також розрахунковий документ, виданий споживачеві разом з проданим товаром. Також роз`яснено процедуру повернення купленого товару у разі виявлення істотних недоліків такого. Враховуючи наведене, із врахуванням відсутності претензій позивачки щодо якості та зовнішнього вигляду товару під час його огляду та безпосередньо купівлі, підстави для задоволення вимоги позивачки про повернення грошових коштів або обміну на інший товар відсутні. 
Згідно листа ТОВ «Комфі Трейд» від 15.04.2025 №313 п-03/07 позивачці було роз`яснено можливість звернення в авторизований сервісний центр для проведення діагностики з метою вирішення питання повернення сплачених за товар коштів або обміну на інший товар. Таким чином, у разі виявлення виробничих недоліків у товарі, які можуть бути усунуті, такий товару буде безоплатно відремонтований на підставі гарантії виробника та у разі виявлення істотних недоліків (таких, що не можуть бути усунуті шляхом ремонту), авторизований сервісний центр складе відповідний акт, на підставі якого буде здійснена заміна товару або повернення грошових коштів за товар.
Відповідно до ч. 1 ст. 8 Закону України «Про захист прав споживачів», у разі виявлення протягом встановленого гарантійного строку недоліків споживач, в порядку та у строки, що встановлені законодавством, має право вимагати: 1) пропорційного зменшення ціни; 2) безоплатного усунення недоліків товару в розумний строк; 3) відшкодування витрат на усунення недоліків товару. У разі виявлення протягом встановленого гарантійного строку істотних недоліків, які виникли з вини виробника товару (продавця, виконавця), або фальсифікації товару, підтверджених за необхідності висновком експертизи, споживач, в порядку та у строки, що встановлені законодавством і на підставі обов`язкових для сторін правил чи договору, має право за своїм вибором вимагати від продавця або виробника: 1) розірвання договору та повернення сплаченої за товар грошової суми; 2) вимагати заміни товару на такий же товар або на аналогічний, з числа наявних у продавця (виробника), товар.
Згідно з п. 12 ст. 1 Закону України «Про захист прав споживачів», істотний недолік – це недолік, який робить неможливим чи недопустимим використання товару відповідно до його цільового призначення, виник з вини виробника (продавця, виконавця), після його усунення проявляється знову з незалежних від споживача причин і при цьому наділений хоча б однією з нижченаведених ознак: а) він взагалі не може бути усунутий; б) його усунення потребує понад чотирнадцять календарних днів; в) він робить товар суттєво іншим, ніж передбачено договором.
Недолік – це будь-яка невідповідність продукції вимогам нормативно-правових актів і нормативних документів, умовам договорів або вимогам, що пред`являються до неї, а також інформації про продукцію, наданій виробником (виконавцем, продавцем) (п. 15 ст. 1 ЗУ «Про захист прав споживачів»).
Згідно положень частин 1, 2 статті 679 Цивільного кодексу України, продавець повинен передати покупцеві товар, якість якого відповідає умовам договору купівлі-продажу. У разі відсутності в договорі купівлі-продажу умов щодо якості товару продавець зобов`язаний передати покупцеві товар, придатний для мети, з якою товар такого роду звичайно використовується .
Ризик випадкового знищення або випадкового пошкодження товару переходить до покупця з моменту передання йому товару, якщо інше не встановлено договором або законом (ч. 1 ст. 668 Цивільного кодексу України).
Відповідно до ч. 1 ст. 679 Цивільного кодексу України, продавець відповідає за недоліки товару, якщо покупець доведе, що вони виникли до передання товару покупцеві або з причин, які існували до цього моменту.
Отже, умовою відповідальності продавця за недоліки товару є виникнення цих недоліків до моменту передання товару покупцеві. Залежність настання відповідальності продавця від моменту виникнення недоліків пояснюється тим, що за загальним правилом, встановленим частиною першою статті 668 ЦК України, до моменту передання товару ризик випадкового знищення або випадкового пошкодження товару несе продавець. При виявленні недоліків товару після переходу до покупця ризику його випадкового знищення або випадкового пошкодження саме на нього покладається обов`язок доведення того, що недоліки виникли до передання йому товару.
Згідно з частиною другою статті 679 ЦК України, якщо продавцем надані гарантії щодо якості товару, продавець відповідає за його недоліки, якщо він не доведе, що вони виникли після його передання покупцеві внаслідок порушення покупцем правил користування чи зберігання товару, дій третіх осіб, випадку або непереборної сили.
За загальним правилом, товар повинен відповідати вимогам по якості у момент його передачі від продавця до покупця. Це означає, що наслідки, які встановлені законодавством, зокрема вищенаведеними частиною другою статті 678 ЦК України та частиною першою статті 8 Закону України «Про захист прав споживачів», при реалізації продавцем неякісної продукції настають у випадку, коли недоліки товару мали місце на час його передання покупцеві, але не були і не могли бути виявлені останнім у момент передання. Тобто, вказані недоліки стосуються експлуатаційних (споживчих) властивостей товару і не пов`язані з його механічним пошкодженням, які можна виявити шляхом візуального огляду.
Аналіз наведених норм матеріального права дає підстави для висновку про те, що встановлений частиною другою статті 679 ЦК України обов`язок продавця довести факт виникнення недоліків товару після його передання покупцеві (якщо продавцем надані гарантії щодо якості товару) покладається на нього у випадку, коли такі недоліки не є очевидними, оскільки в такому випадку покупець має можливість виявити ці недоліки і відмовитися від укладення договору або укласти його на інших умовах. Якщо ж покупець, маючи реальну можливість оглянути товар і виявити у ньому очевидні дефекти, не скористався цим правом до передання йому товару, а виявив їх після такого передання, то тягар доведення відповідно до частини першої статті 679 ЦК України покладається на нього, тобто в даному спорі – на позивачку.
При цьому, в аспекті спірних правовідносин ключове значення має час (момент) можливості виявлення покупцем недоліків товару – до чи після його передання покупцеві.
З наданих учасниками пояснень та доказів вбачається, що придбаний телефон має візуально видимі пошкодження корпусу, які за твердженням позивачки унеможливлюють його експлуатацію, оскільки такий придбавався як подарунок. 
Статтею 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Відповідно до ст. 77 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування.
Згідно з ст. 78 ЦПК України, суд не бере до уваги докази, що одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.
Статтею 79 ЦПК України передбачено, що достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи.
Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання (ст. 80 ЦПК України).
Суд констатує, що позивачкою не надано доказів, зокрема, висновку судового експерта чи сервісного центру які б підтверджували наявність недоліків товару (мобільного телефону), його несправності, некоректної роботи, поламки тощо, що виникли з вини виробника чи продавця товару.
На переконання суду, означені недоліки придбаного телефону є видимими, могли та мали бути виявлені позивачкою при його огляді та придбанні у магазині відповідача, а разі невідповідності товару характеристикам споживач міг відмовитись від його придбання та/або вимагати товар належної якості. Наведене узгоджується із висновками Верховного Суду, що викладені у постанові від 28.02.2018 у справі № 215/46/16-ц.
При цьому, з моменту придбання спірного телефону відповідно до ч. 1 ст. 668 ЦК України ризик випадкового знищення чи пошкодження товару переходить до покупця. 
Суд також відзначає, що позивачкою не доведено обставин ненадання відповідачем можливості позивачці належним чином оглянути придбаний мобільний телефон, будь-яких клопотань про виклик свідків та/або про витребування доказів, не заявлено. За означеного, суд відхиляє доводи позивачки про ненадання відповідачем можливості належним чином оглянути перед покупкою придбаний товар.
Враховуючи наведене, оскільки матеріали справи не містять даних про наявність у товарі – мобільному телефону марки Samsung Galaxy A35 5G 6/128 Gb Awesome Lilac (SM-A356), недоліків або істотних недоліків, які виникли з вини виробника (продавця, виконавця), суд приходить до висновку про необґрунтованість заявлених позовних вимог про розірвання договору купівлі-продажу та стягнення з відповідача ТОВ «Комфі Трейд» на користь ОСОБА_1 сплачених за товар грошових коштів.
Надаючи оцінку позовній вимозі про відшкодування моральної шкоди, суд враховує наступні обставини.
Згідно із ст. 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає: 1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; 2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; 3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; 4) у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи.
Обґрунтовуючи вимогу про стягнення з відповідача моральної шкоди у розмірі 50 000 грн. позивачка покликається на те, що представники магазину «Comfy» ТОВ «Комфі Трейд» розмовляли із нею у грубій формі і вели себе агресивно, свідком чого була дитина ОСОБА_1 . Вказана поведінка спричинила у дитини  ОСОБА_4 психологічний стрес, страх та почуття приниження. Окрім цього, внаслідок передачі товару неналежної якості, дитина не може користуватись телефоном, який вона бажала отримати в подарунок, що спричинило психологічне напруження, розчарування та незручності як дитині позивачки, так і самій позивачці ОСОБА_4 .
Частино. 1 ст. 1167 ЦК України передбачено, що моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті.
Отже, під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб, про що було роз`яснено в п. 3 постанови Пленуму Верховного суду України № 4 від 31.03.1995 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди».
У відповідності до п. 3 постанови Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995 № 4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом, залежно від характеру заподіяних фізичних та душевних страждань, їх глибини та погіршення здібностей потерпілого або позбавлення можливості їх реалізації, а також інших негативних наслідків, з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення, при визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності та справедливості.
У пункті 5 постанови Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995 № 4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» судам роз`яснено, що відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з`ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору.
При цьому, моральна шкода має бути обов`язково підтверджена належними та допустимими доказами заподіяння моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру.
При оцінці обґрунтованості вимог у справах про відшкодування моральної шкоди необхідно керуватися принципом розумності, тобто виходити з об`єктивно передбачуваних за обставин конкретної справи втілень моральної шкоди. Відповідно, як основний доказ заподіяння моральної шкоди, слід розглядати достатньо переконливі з погляду розумності пояснення потерпілої сторони щодо характеру завданих їй немайнових втрат.
Зобов`язання про компенсацію моральної шкоди виникає за таких умов: наявність моральної шкоди; протиправність поведінки особи, яка завдала таку шкоду; наявність причинно-наслідкового зв`язку між протиправною поведінкою особи та результатом цієї поведінки - моральною шкодою; вина завдавача такої шкоди. У разі встановлення особи, яка завдала моральну шкоду, відбувається розподіл тягаря доказування: позивач має довести наявність цієї шкоди та причинно-наслідковий зв`язок між нею та протиправною поведінкою її завдавача; відповідач доводить відсутність протиправності та вини з його боку (постанови Верховного Суду від 25.05.2022 у справі № 487/6970/20, від 05.12.2022 у справі 214/7462/20).
Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом (ч. 1 ст. 81 ЦПК України).
Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи (ч. 1 ст. 76 ЦПК України).
Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів) (ч. 1-3 ст. 89 ЦПК України).
Оцінюючи наявні у справі докази та доводи сторін відповідно до свого внутрішнього переконання, що ґрунтується на всебічному, повному й об`єктивному дослідженні обставин справи, з урахуванням принципів розумності, справедливості, пропорційності та необхідності забезпечення балансу інтересів сторін, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення вимоги позивачки про відшкодування моральної шкоди. При цьому, суд виходить з того, що матеріали справи не містять належних, допустимих та достатніх доказів, які б підтверджували факт заподіяння позивачці моральної шкоди, зокрема, у вигляді фізичного болю, душевних страждань, приниження честі та гідності чи інших немайнових втрат, а також обсяг таких страждань, що є необхідною умовою для вирішення питання про її відшкодування.
Щодо розподілу судових витрат між сторонами суд відзначає наступне.
Судовий збір за подання позовної заяви до суду сплачується у відповідності до вимог Закону України «Про судовий збір».
Частиною 1 ст. 141 ЦПК України передбачено, що судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 141 ЦПК України судові витрати у разі відмови в позові покладаються на позивача.
Згідно з ч. 3 ст. 22 Закону України «Про захист прав споживачів» споживачі звільняються від сплати судового збору за позовами, що пов`язані з порушенням їх прав.
Враховуючи те, що позивачка відповідно до Закону України «Про захист прав споживачів» звільнена від сплати судового збору за звернення до суду з позовом про захист порушених прав споживача, беручи до уваги те, що у задоволенні позовних вимог відмовлено, а інших судових витрат, які підлягали б розподілу між сторонами, матеріали справи не містять, суд дійшов висновку, що судові витрати стягненню не підлягають.
Керуючись статтями 2, 10, 12, 81, 89, 141, 247, 258, 259, 263-265 ЦПК України, суд, 

ухвалив:

У задоволенні позову ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Комфі Трейд» про захист прав споживачів, – відмовити.
Рішення може бути оскаржене до Львівського апеляційного суду, шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складання повного тексту.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне найменування (ім`я) учасників справи та їх місце проживання (місцезнаходження):
Позивачка: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 , фактичне місце проживання як внутрішньо переміщеної особи: АДРЕСА_2 .
Відповідач: Товариства з обмеженою відповідальністю «Комфі Трейд», код ЄДРПОУ 36962487, м. Дніпро, бульвар Слави, будинок 6б, кімната 413.

Суддя Володимир ЖИЛА