РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 липня 2026 року 	справа № 580/4388/26 	
	м. Черкаси 	

Черкаський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Орленко В.І., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) у змішаній (паперовій та електронній) формі адміністративну справу за позовом Приватного підприємства "Черкаси-Кар`єр ІІ" до Державної служби геології та надр України, про визнання протиправним та скасування рішення, 
ВСТАНОВИВ:
Приватне підприємство "Черкаси-Кар`єр ІІ" звернулось до суду з адміністративним позовом до Державної служби геології та надр України, в якому просить: 
- визнати протиправним та скасувати Наказ Державної служби геології та надр України від 08.12.2025 №0446, яким відмовлено ПП “Черкаси-Кар`єр II” у наданні спеціального дозволу на користування надрами.
- зобов`язати Державну службу геології та надр України прийняти рішення про надання ПП “Черкаси-кар`єр II” спеціального дозволу на користування надрами з метою видобування корисних копалин на підставі заяв від 06.05.2025 №205-2025 (вх. Держгеонадра від 06.05.2025 №402-ЗН/1-25) та від 04.11.2025 №1-04/11 (вх. Держгеонадра від 04.11.2025 №1124-34/1-25).
В обґрунтування позовних вимог позивачем зазначено, що 28 грудня 2021 року ним отримано Спеціальний дозвіл на користування надрами №5339 (наказ Державної служби геології та надр України від 17.09.2021 №671).
На підставі дозволу ПП «Черкаси-Кар`єр ІІ» здійснено геолого-економічну оцінку Литвинецького родовища піску, за результатами якої протоколом Державної комісії України по запасах корисних копалин (ДКЗ) від 29 вересня 2022 року №5511 затверджено балансові запаси піску місцевого значення.
З метою видобування корисних копалин ПП «Черкаси-Кар`єр ІІ» подало Державній службі геології та надр України заяву на отримання спеціального дозволу на користування надрами.
Однак, наказом Держгеонадра від 04.06.2025 №192 відмовлено ПП «Черкаси-Кар`єр ІІ» у наданні спеціального дозволу на користування надрами з підстав доцільності отримання спеціального дозволу на користування надрами здійснити додаткову оцінку впливу на довкілля.
На виконання вказаної вимоги ПП «Черкаси-кар`єр II» отримано висновок Управління екології та природних ресурсів Черкаської обласної державної адміністрації з оцінки впливу на довкілля від 31.10.2025 №29151/02/10-03-15/1 та подано його для отримання спеціального дозволу на користування надрами.
При цьому, оскаржуваним наказом Держгеонадра від 08.12.2025 №446 відмовлено ПП «Черкаси-Кар`єр ІІ» у наданні спеціального дозволу на користування надрами з тих підстав, що заяву на видобування корисних копалин подано пізніше трьох років після затвердження запасів корисних копалин.
Позивач вказує, що йому відмовлено у наданні дозволу на користування надрами на підставі п.1 ч.12 ст.16-3 Кодексу України про надра, яка передбачає підставу відмови, виявлення у поданих документах недостовірних відомостей, за умови що суб`єкту господарювання було надано можливість усунути недоліки заяви і додати необхідні документи та відомості.
ПП «Черкаси-кар`єр II» усунуло наведені Держгеонадра недоліки заяви, поданої у встановлений п.1 ч.1 ст.16-2 та абз.1, 2 п.5 Розділу Х «Перехідні положення» Кодексу України про надра строк.
Однак, за наслідком усунення недоліків Держгеонадра відмовило у наданні дозволу на користування надрами з підстав пропуску строку, чого фактично не відбулось. 
Позивач зазначає, що Державною службою геології та надр України не виявлено в поданих ПП «Черкаси-кар`єр II» документах після усунення недоліків недостовірних відомостей, котрі могли слугувати підставою для відмови у наданні такого дозволу, а тому оскаржуваний наказ підлягає скасуванню.
Ухвалою судді Черкаського окружного адміністративного суду від 04.05.2026 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у адміністративній справі, вирішено розгляд справи здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому проваджені).
Державна служба геології та надр України згідно відзиву на позовну заяву заперечує щодо задоволення позову з огляду на наступне.
Приватне підприємство «Черкаси-Кар`єр ІІ» є власником спеціального дозволу на користування надрами від 28.12.2021 № 5339, виданого з метою геологічного вивчення піску ділянки Литвинці (Литвинецьке родовище) у Черкаській області.
На підставі спеціального дозволу на користування надрами від 28.12.2021 № 5339 ПП «Черкаси-Кар`єр ІІ» виконано геолого-економічну оцінку родовища, за результатами якої протоколом Державної комісії України по запасах корисних копалин (ДКЗ) від 29.09.2022 № 5511 затверджено балансові запаси піску місцевого значення.
29.09.2022 є датою затвердження запасів корисних копалин, від якої відраховуються строки, передбачені законом для звернення за дозволом на видобування без аукціону.
Заяву Підприємства від 06.05.2025 № 05-2025 (вх. Держгеонадра від 06.05.2025 № 402-ЗН/1-25) про надання спеціального дозволу на видобування Держгеонадра розглянуло та наказом від 04.06.2025 № 192 відмовлено у наданні дозволу.
Підстави відмови конкретизовано листом від 05.06.2025 № 4263/07/2-25: висновок з оцінки впливу на довкілля від 07.11.2024 № 30467/02/10-03-16/1 не визначав допустимості провадження планованої діяльності, оскільки на підставі наведеної у Звіті ОВД інформації було неможливо оцінити впливи на водне, геологічне середовище та біорізноманіття. 
Наказ Держгеонадра від 04.06.2025 № 192 ПП «Черкаси-Кар`єр ІІ» в судовому порядку не оскаржувало. Цей індивідуальний акт набрав законної сили та є чинним.
Згодом ПП «Черкаси-Кар`єр ІІ» подало нову заяву від 04.11.2025 № 1-04/11 (вх. Держгеонадра від 04.11.2025 № 1124-ЗН/1-25). 
За результатами її розгляду на засіданні Робочої групи з питань надрокористування (протокол від 08.12.2025 № 2025-54) рекомендовано відмовити у наданні дозволу, і наказом Держгеонадра від 08.12.2025 № 446 у наданні дозволу відмовлено.
Підстави конкретизовано листом від 10.12.2025 № 8774/07/2-25: заяву від 04.11.2025 подано пізніше трьох років після затвердження запасів корисних копалин. 
Позивач стверджує, що предметом цього спору є заява від 04.11.2025 № 1-04/11 та наказ № 446, тоді як заява від 06.05.2025 та наказ № 192 стосуються самостійного, окремо завершеного провадження, рішення в якому Позивачем не оскаржене. 
Заява від 04.11.2025 № 1-04/11, рішення за якою є предметом оскарження, подана більш ніж через три роки після затвердження запасів, тобто з пропуском зазначеного строку приблизно на п`ять тижнів.
Відповідач вважає хибними твердження та посилання позивача на пункт 1 частини 12 статті 163 Кодексу, за якою відмова з підстави виявлення у поданих документах недостовірних відомостей застосовується «за умови, що суб`єкту господарювання було надано можливість усунути недоліки заяви і додати необхідні документи та відомості», оскільки на думку відповідача провадження за заявами від 06.05.2025 та від 04.11.2025 є окремими провадженнями, за якими ухвалені окремі рішення про відмову з різних відстав.
Таким чином, на переконання відповідача, посилання позивача на механізм усунення недоліків (пункт 1 частини 12 статті 16-3 Кодексу) є безпідставним.
Також відповідач зазначає, що питання про видачу дозволу на користування надрами є його виключними дискреційними повноваженнями з дотриманням відповідної процедури. 
Розглянувши подані документи і матеріали, суд зазначає, що відповідно до пункту 122 розділу VI “Перехідні положення” Положення №1845/0/15-21 до початку функціонування всіх підсистем (модулів) ЄСІТС справи можуть розглядатися (формуватися та зберігатися) в паперовій, електронній чи змішаній формі залежно від наявних у суді можливостей. Електронні документи та електронні копії паперових документів вносяться до АСДС та зберігаються в централізованому файловому сховищі. Документи, що надійшли до суду в електронній формі, за потреби можуть роздруковуватися та приєднуватися до матеріалів справи у паперовій формі.
Згідно з абзацом 21 пункту 1 розділу VII Формування і оформлення судових справ Інструкції з діловодства в місцевих та апеляційних судах України, затвердженої наказом Державної судової адміністрації України від 20.08.2019 № 814 (у редакції наказу Державної судової адміністрації України від 17 жовтня 2023 року № 485) у випадку прийняття суддею (суддею-доповідачем), у провадженні якого перебуває судова справа, рішення щодо розгляду (формування та зберігання) судової справи (матеріалів кримінального провадження) в електронній чи змішаній (паперовій та електронній) формі, формування матеріалів судової справи здійснюється у відповідній(их) формі(ах) (паперовій та/або електронній).
Отже, процесуальне законодавство передбачає можливість розгляду справи у змішаній формі (паперовій та електронній) та прийняття рішення про такий розгляд суддею, у провадженні якого перебуває судова справа.
Враховуючи вищевикладені обставини, суд вважає за доцільне здійснити розгляд справи у змішаній (паперовій та електронній) формі.
Дослідивши подані документи і матеріали, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд зазначає таке.
Суд встановив, що Приватне підприємство «Черкаси-Кар`єр ІІ» зареєстроване юридичною особою 06.02.2007. Основним видом економічної діяльності ПП «Черкаси-Кар`єр ІІ» є «Видобування піску, гравію, глини і каоліну (КВЕД 08.12)».
28.12.2021 ПП «Черкаси-Кар`єр ІІ» отримало Спеціальний дозвіл на користування надрами №5339 (наказ Державної служби геології та надр України від 17.09.2021 №671).
Вид користування надрами: геологічне вивчення ділянок надр корисних копалин.
Мета користування надрами: геологічне вивчення піску в якості будівельної сировини, затвердження запасів ДКЗ України за промисловими категоріями.
Назва родовища: ділянка Литвинці.
Місцезнаходження: Черкаська обл., Черкаський р-н за 2 км на північ від околиці м. Канів в правобережній зоні акваторії Канівського водосховища за 0,47 км на північний захід від греблі Канівської ГЕС. Площа: 20,3 га. Вид корисної копалини – пісок.
Дозвіл погоджений: Бобрицькою сільською радою (рішення від 22.02.2021 №7-31/VIII), Черкаською районною радою, Міністерством захисту довкілля та природних ресурсів України (лист від 31.05.2021 №25/2-22/11269-21).
На підставі вказаного дозволу, на замовлення ПП «Черкаси-Кар`єр ІІ» у 2022 році ФОП ОСОБА_1 проведені геологорозвідувальні роботи з детальною геолого-економічною оцінкою Литвинецького родовища піску.
Протоколом Державної комісії України по запасах корисних копалин від 29.09.2022 №5511 затверджено балансові запаси піску місцевого значення Литвинецького родовища (п.3.2).
Відповідно до п.3.5 вказаного протоколу визнано Литвинецьке родовище піску підготовленим для промислової розробки.
За результатами оцінки впливу на довкілля – планової діяльності «Розробка Литвинецького родовища піску, що розташоване за 2 км на північ від м. Канів Черкаський району Черкаської області, у заплаві р. Дніпро», Управлінням екології та природних ресурсів Черкаської обласної державної адміністрації складено Висновок з оцінки впливу на довкілля від 07.11.2024 №30467/02/10-03-16/1.
06.05.2025 ПП «Черкаси-Кар`єр ІІ» подало Державній службі геології та надр України заяву №05-2025 на отримання спеціального дозволу на користування надрами з метою видобування корисних копалин (вх. Держгеонадра від 06.05.2025 №402-ЗН/1-25).
Наказом Держгеонадра від 04.06.2025 №192 відмовлено ПП «Черкаси-Кар`єр ІІ» у наданні спеціального дозволу на користування надрами.
У листі Держгеонадра від 05.06.2025 №4263/07/2-25 конкретизовано підстави відмови та зазначено, що Висновком з оцінки впливу на довкілля не визначено допустимість провадження планованої діяльності з видобування піску Литвинецького родовища; таким чином Підприємству доцільно до отримання спеціального дозволу на користування надрами здійснити додаткову оцінку впливу на довкілля.
Також повідомлено, що у разі усунення суб`єктом господарювання причин, що стали підставою для відмови у наданні спеціального дозволу на користування надрами, заявник має право повторно звернутися із відповідною заявою.
31.10.2025 Управлінням екології та природних ресурсів Черкаської обласної державної адміністрації видано ПП «Черкаси-кар`єр II» Висновок з оцінки впливу на довкілля – планованої діяльності «Розробка Литвинецького родовища піску, що розташоване за 2,0 км на північ від околиці міста Канів, в правобережній зоні акваторії Канівського водосховища, за 0,47 км на північний захід від греблі Канівської ГЕС» від 31.10.2025 №29151/02/10-03-15/1.
За результатами оцінки впливу на довкілля, здійсненої відповідно до ст.3, 6-7, 9, 14 Закону України «Про оцінку впливу на довкілля», зокрема впливи на: атмосферне повітря; управління відходами; водне середовище; ґрунти; рослинний і тваринний світ, заповідні об`єкти; клімат та мікроклімат; соціальне середовище; техногенне середовище; вплив шуму та вібрації на довкілля, - а також з урахуванням усієї інформації, зауважень і пропозицій, що надійшли протягом строку на громадське обговорення, вважає допустимим провадження планованої діяльності з огляду на те, що на підставі наведених у звіті ОВД оцінок, ймовірних впливів на компоненти довкілля, сукупний вплив планованої діяльності є допустимим.
У п.7 Висновку зазначено, що додаткова оцінка впливу на довкілля планованої діяльності – «Розробка Литвинецького родовища піску, що розташоване за 2,0 км на північ від околиці м. Канів, в правобережній зоні акваторії Канівського водосховища, за 0,47 км на північний захід від греблі Канівської ГЕС», при виконанні екологічних умов, не передбачається.
04.11.2025 ПП «Черкаси-кар`єр II» подало Державній службі геології та надр України заяву №1-04/11 для отримання спеціального дозволу на користування надрами (вх. Держгеонадра від 04.11.2025 №1124-ЗН/1-25).
Наказом Держгеонадра від 08.12.2025 №446 відмовлено ПП «Черкаси-Кар`єр ІІ» у наданні спеціального дозволу на користування надрами.
У листі Держгеонадра від 10.12.2025 №8774/07/2-25 конкретизовано підстави відмови та зазначено: «За результатами опрацювання заяви з доданими до неї документами встановлено, що Підприємством на підставі спеціального дозволу на користування надрами від 28.12.2021 № 5339 проведено геологорозвідувальні роботи з детальною геолого-економічною оцінкою та затверджено станом на 01.06.2022 балансові запаси піску місцевого значення Литвинецького родовища відповідно до протоколу ДКЗ України від 29.09.2022 №5511.
Враховуючи вищезазначене, Підприємством подано до Держгеонадра пізніше трьох років після затвердження запасів корисних копалин заяву від 04.11.2025 № 1-04/11 (вх. Держгеонадра від 04.11.2025 №1124-ЗН/1-25) з доданими до неї документами на отримання спеціального дозволу на користування надрами з метою видобування корисних копалин піску Литвинецького родовища у Черкаській області.».
Вважаючи наказ від 08.12.2025 №446 протиправним, позивач звернувся з цим позовом до суду.
Для вирішення спору суд враховує, що відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Приписами ст.13 Конституції України визначено надра та їхні природні ресурси визнаються об`єктами права власності Українського народу. Реалізація цього права делегується органам державної влади та органам місцевого самоврядування в межах, визначених Конституцією України.
Згідно ч.2 ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Спірні правовідносини врегульовані Кодексу України про надра від 27 липня 1994 року № 132/94-ВР (в редакції, чинній на момент прийняття оскаржуваного наказу).
Відповідно до ст.2 Кодексу України про надра його завданням є регулювання гірничих відносин з метою забезпечення раціонального, комплексного використання надр для задоволення потреб у мінеральній сировині та інших потреб суспільного виробництва, охорони надр, гарантування при користуванні надрами безпеки людей, майна та навколишнього природного середовища, а також охорона прав і законних інтересів підприємств, установ, організацій та громадян.
На підставі ст. 4 Кодексу України про надра, надра є виключною власністю Українського народу і надаються тільки у користування. Український народ здійснює право власності на надра через Верховну Раду України, Верховну Раду Автономної Республіки Крим і місцеві ради. Окремі повноваження щодо розпорядження надрами законодавством України можуть надаватися відповідним органам виконавчої влади.
Згідно з ч.1 ст.13 Кодексу України про надра користувачами надр можуть бути підприємства, установи, організації, громадяни України, а також іноземці та особи без громадянства, іноземні юридичні особи.
Відповідно до ч.1 ст.14 Кодексу надра надаються у користування для: 
геологічного вивчення, у тому числі дослідно-промислової розробки, корисних копалин з подальшим видобуванням корисних копалин (промисловою розробкою родовищ); 
видобування корисних копалин; 
будівництва та експлуатації підземних споруд, не пов`язаних з видобуванням корисних копалин, у тому числі споруд для підземного зберігання нафти, газу та інших речовин і матеріалів, перелік яких встановлюється Кабінетом Міністрів України, захоронення шкідливих речовин і відходів виробництва, скидання стічних вод, отримання геотермальної енергії (теплової енергії надр), експлуатації підземних споруд, пов`язаної із запобіганням підтопленню навколишнього природного середовища внаслідок закриття шахт; 
створення геологічних територій та об`єктів, що мають важливе наукове, культурне, санітарно-оздоровче значення (наукові полігони, геологічні заповідники, заказники, пам`ятки природи, лікувальні, оздоровчі заклади) (крім нафтогазоносних надр); виконання робіт (провадження діяльності), передбачених угодою про розподіл продукції.
Статтею 15 Кодексу України про надра встановлено, що надра надаються у строкове платне користування. 
На підставі п.1 ч.2 ст.15 Кодексу України про надра спеціальний дозвіл на користування надрами надається на строк, визначений заявником, та становить від 3 до 20 років - на геологічне вивчення, у тому числі дослідно-промислову розробку, корисних копалин з подальшим видобуванням корисних копалин (промислову розробку родовищ), на видобування корисних копалин, на будівництво та експлуатацію підземних споруд, не пов`язаних з видобуванням корисних копалин, у тому числі споруд для підземного зберігання нафти, газу та інших речовин і матеріалів, захоронення шкідливих речовин і відходів виробництва, скидання стічних вод, отримання геотермальної енергії (теплової енергії надр), експлуатацію підземних споруд, пов`язану із запобіганням підтопленню навколишнього природного середовища внаслідок закриття шахт.
Відповідно до ст.15-1 Кодексу України про надра якщо користування надрами пов`язане з провадженням діяльності, визначеної Законом України "Про оцінку впливу на довкілля", надання їх у користування здійснюється з урахуванням результатів оцінки впливу на довкілля.
Згідно з ч.1 ст.16 Кодексу України про надра спеціальний дозвіл на користування надрами надається за результатами аукціону (електронних торгів), а за наявності підстав, визначених частиною першою статті 16-2 цього Кодексу, - без проведення аукціону (електронних торгів).
Відповідно до п.1 ч.1 ст.16-2 Кодексу України про надра спеціальний дозвіл на користування надрами надається без проведення аукціону (електронних торгів) у разі видобування корисних копалин, якщо заявник на підставі спеціального дозволу на геологічне вивчення, у тому числі дослідно-промислову розробку, корисних копалин з подальшим видобуванням корисних копалин (промислову розробку родовищ) за власні кошти виконав геологічне вивчення ділянки надр, оцінку розвіданих запасів корисних копалин, апробацію прогнозних (перспективних) ресурсів корисних копалин, яка затверджена Державною комісією України по запасах корисних копалин, та подав документи для отримання спеціального дозволу на видобування корисних копалин на відповідній ділянці надр не більше двох років після закінчення строку дії відповідного спеціального дозволу на геологічне вивчення, у тому числі дослідно-промислову розробку, корисних копалин з подальшим видобуванням корисних копалин (промислову розробку родовищ).
Згідно з абз.1 п.5 Розділу Х «Перехідні положення» Кодексу України про надра власник спеціального дозволу на геологічне вивчення або геологічне вивчення, у тому числі дослідно-промислову розробку родовищ, та (або) спеціального дозволу на геологічне вивчення нафтогазоносних надр, у тому числі дослідно-промислову розробку родовищ, має право на надання спеціального дозволу на видобування корисних копалин (у тому числі нафти і газу) без проведення аукціону (електронних торгів), якщо він на підставі такого спеціального дозволу на користування надрами (крім наукових полігонів) за власні кошти виконав геологічне вивчення ділянки надр та оцінку запасів та ресурсів корисних копалин, яка затверджена Державною комісією України по запасах корисних копалин, та подав документи для отримання спеціального дозволу на видобування корисних копалин відповідної ділянки надр не пізніше трьох років після затвердження запасів корисних копалин.
На підставі ч.1 ст.16-2 Кодексу України про надра спеціальний дозвіл на користування надрами надається без проведення аукціону (електронних торгів) у разі видобування корисних копалин, якщо заявник на підставі спеціального дозволу на геологічне вивчення, у тому числі дослідно-промислову розробку, корисних копалин з подальшим видобуванням корисних копалин (промислову розробку родовищ) за власні кошти виконав геологічне вивчення ділянки надр, оцінку розвіданих запасів корисних копалин, апробацію прогнозних (перспективних) ресурсів корисних копалин, яка затверджена Державною комісією України по запасах корисних копалин, та подав документи для отримання спеціального дозволу на видобування корисних копалин на відповідній ділянці надр не більше двох років після закінчення строку дії відповідного спеціального дозволу на геологічне вивчення, у тому числі дослідно-промислову розробку, корисних копалин з подальшим видобуванням корисних копалин (промислову розробку родовищ).
Частина 2 ст.16-2 Кодексу України про надра передбачає, що для отримання спеціального дозволу на користування надрами без проведення аукціону (електронних торгів) заявник (юридична особа або фізична особа - підприємець) подає до відповідного дозвільного органу через електронний кабінет надрокористувача заяву із зазначенням назви ділянки надр та підстави для отримання спеціального дозволу на користування надрами без проведення аукціону (електронних торгів), до якої додаються:
пояснювальна записка за підписом заявника, що містить характеристику об`єкта (місцезнаходження, площа), обґрунтування необхідності користування надрами відповідно до виду користування надрами, підстави для отримання спеціального дозволу, а також у разі отримання:
спеціального дозволу на видобування корисних копалин - інформація про стан геологічного вивчення, метод розробки та потужність підприємства;
спеціального дозволу на будівництво та експлуатацію підземних споруд, не пов`язаних з видобуванням корисних копалин, у тому числі споруд для підземного зберігання нафти, газу та інших речовин і матеріалів, захоронення шкідливих речовин і відходів виробництва, скидання стічних вод, отримання геотермальної енергії (теплової енергії надр), експлуатації підземних споруд, пов`язаної із запобіганням підтопленню навколишнього природного середовища внаслідок закриття шахт, - інформація щодо наявності у заявника відповідної кваліфікації, матеріально-технічних та фінансових можливостей;
спеціального дозволу на створення геологічних територій та об`єктів, що мають важливе наукове, культурне, санітарно-оздоровче значення (наукові полігони, геологічні заповідники, заказники, пам`ятки природи, лікувальні, оздоровчі заклади) (крім нафтогазоносних надр) - перспективний план розвитку геологічної території (об`єкта) із зазначенням джерела фінансування, програма облаштування території та охорони навколишнього природного середовища;
ситуаційний план з нанесеними межами ділянки надр та географічними координатами її кутових точок (у системі WGS 84 з точністю не менше однієї десятої секунди (00,0") та похибкою визначення менше 1 секунди) у масштабі, що дає змогу перевірити правильність визначення координат, а для геологічного вивчення, у тому числі дослідно-промислової розробки, з подальшим видобуванням (промисловою розробкою) підземних вод - ситуаційний план з нанесеними водозабірними спорудами та їх географічними координатами.
Відповідно до ч.ч.3, 4 ст.16-2 Кодексу України для отримання спеціального дозволу на видобування корисних копалин, крім заяви та документів, зазначених у частині другій цієї статті, додатково подаються:
відомості щодо протоколів Державної комісії України по запасах корисних копалин про затвердження запасів корисної копалини (корисних копалин);
завірений заявником план підрахунку запасів корисної копалини на топографічній основі з нанесеними межами категорії запасів, контуром ділянки надр з географічними координатами її кутових точок (у системі WGS 84 з точністю не менше однієї десятої секунди (00,0") та похибкою визначення менше 1 секунди), а для видобування підземних вод - з нанесеними водозабірними спорудами та їх географічними координатами, з лініями геологічних розрізів;
характерні геологічні розрізи з межами категорій запасів та умовними позначеннями;
реєстраційні дані висновку про оцінку впливу на довкілля (реєстраційний номер справи, номер висновку, дата видачі та дата офіційного оприлюднення в Єдиному реєстрі з оцінки впливу на довкілля), що визначає допустимість провадження планованої діяльності.
У разі якщо заявник є юридичною особою, він також подає разом із заявою актуальну на дату подання заяви інформацію (дані), що дає змогу встановити кінцевого бенефіціарного власника, - прізвище, ім`я, по батькові (за наявності), дата народження, держава громадянства (підданства), а якщо кінцевий бенефіціарний власник є іноземцем і громадянином (підданим) декількох держав - усі держави його громадянства (підданства), серія (за наявності) та номер документа (документів), що посвідчує особу та підтверджує громадянство (підданство), зокрема, але не виключно, паспорта громадянина України для виїзду за кордон, місце проживання, реєстраційний номер облікової картки платника податків (за наявності), характер та міра (рівень, ступінь, частка) бенефіціарного володіння (вигоди, інтересу, впливу) або обґрунтована причина його (їх) відсутності, а також актуальну інформацію (дані) щодо структури власності юридичної особи.
Як установлено судом, 28.12.2021 ПП «Черкаси-Кар`єр ІІ» отримало Спеціальний дозвіл на користування надрами №5339 (наказ Державної служби геології та надр України від 17.09.2021 №671).
Вид користування надрами: геологічне вивчення ділянок надр корисних копалин.
Мета користування надрами: геологічне вивчення піску в якості будівельної сировини, затвердження запасів ДКЗ України за промисловими категоріями.
Назва родовища: ділянка Литвинці.
Місцезнаходження: Черкаська обл., Черкаський р-н за 2 км на північ від околиці м. Канів в правобережній зоні акваторії Канівського водосховища за 0,47 км на північний захід від греблі Канівської ГЕС. Площа: 20,3 га. Вид корисної копалини – пісок.
Дозвіл погоджений: Бобрицькою сільською радою (рішення від 22.02.2021 №7-31/VIII), Черкаською районною радою, Міністерством захисту довкілля та природних ресурсів України (лист від 31.05.2021 №25/2-22/11269-21).
На підставі вказаного дозволу, на замовлення ПП «Черкаси-Кар`єр ІІ» у 2022 році ФОП ОСОБА_1 проведені геологорозвідувальні роботи з детальною геолого-економічною оцінкою Литвинецького родовища піску.
Протоколом Державної комісії України по запасах корисних копалин від 29.09.2022 №5511 затверджено балансові запаси піску місцевого значення Литвинецького родовища (п.3.2).
Відповідно до п.3.5 вказаного протоколу визнано Литвинецьке родовище піску підготовленим для промислової розробки.
06.05.2025 ПП «Черкаси-Кар`єр ІІ» подало Державній службі геології та надр України заяву №05-2025 на отримання спеціального дозволу на користування надрами (вх. Держгеонадра від 06.05.2025 №402-ЗН/1-25) з метою видобування корисних копалин.
Отже, на переконання суду, ПП «Черкаси-Кар`єр ІІ» дотримано передбачені п.1 ч.1 ст.16-2 та абз.1, 2 п.5 Розділу Х «Перехідні положення» Кодексу України про надра вимоги щодо строку подання заяви та документів для отримання спеціального дозволу на видобування корисних копалин, а саме: не більше двох років після закінчення строку дії відповідного спеціального дозволу на геологічне вивчення та не пізніше трьох років після затвердження запасів корисних копалин.
Разом з тим, наказом Держгеонадра від 04.06.2025 №192 відмовлено ПП «Черкаси-Кар`єр ІІ» у наданні спеціального дозволу на користування надрами.
Відмову конкретизовано у листі Держгеонадра від 05.06.2025 №4263/07/2-25, в якому зазначено, що підприємству доцільно до отримання спеціального дозволу на користування надрами здійснити додаткову оцінку впливу на довкілля.
З аналізу встановлених фактичних обставин, суд дійшов висновку, що наказом від 04.06.2025 №192 (який конкретизовано у листі від 05.06.2025 №4263/07/2-25) Держгеонадра фактично повідомило позивача про певні недоліки наданих документів та надано можливість їх усунути, про що також свідчить те, що у вказаному листі позивача повідомлено, що у разі усунення недоліків підприємство вправі звернутись із відповідною заявою. 
Як установив суд, на виконання вказаної вимоги щодо усунення недоліків, ПП «Черкаси-кар`єр II» 31.10.2025 отримало від Управлінням екології та природних ресурсів Черкаської обласної державної адміністрації Висновок з оцінки впливу на довкілля – планованої діяльності «Розробка Литвинецького родовища піску, що розташоване за 2,0 км на північ від околиці міста Канів, в правобережній зоні акваторії Канівського водосховища, за 0,47 км на північний захід від греблі Канівської ГЕС» від 31.10.2025 №29151/02/10-03-15/1.
За результатами оцінки впливу на довкілля, здійсненої відповідно до ст.3, 6-7, 9, 14 Закону України «Про оцінку впливу на довкілля», зокрема впливи на: атмосферне повітря; управління відходами; водне середовище; ґрунти; рослинний і тваринний світ, заповідні об`єкти; клімат та мікроклімат; соціальне середовище; техногенне середовище; вплив шуму та вібрації на довкілля, - а також з урахуванням усієї інформації, зауважень і пропозицій, що надійшли протягом строку на громадське обговорення, вважає допустимим провадження планованої діяльності з огляду на те, що на підставі наведених у звіті ОВД оцінок, ймовірних впливів на компоненти довкілля, сукупний вплив планованої діяльності є допустимим. 
Однак, за наслідками подання відповідачу вказаного Висновку, у т.ч. заяви та інших документів (вх. Держгеонадра від 04.11.2025 №1124-ЗН/1-25), наказом Держгеонадра від 08.12.2025 №446 відмовлено ПП «Черкаси-Кар`єр ІІ» у наданні спеціального дозволу на користування надрами з тих підстав, що заява на отримання спеціального дозволу на користування надрами подана пізніше трьох років після затвердження запасів корисних копалин. 
При цьому, спірний наказ, як на правову підставу відмови, містить посилання на п.1 ч.12 ст.16-3 Кодексу України про надра, яка передбачає, що підставою для прийняття рішення про відмову в наданні спеціального дозволу на користування надрами, продовженні строку його дії, внесенні змін до спеціального дозволу на користування надрами є виявлення у поданих документах недостовірних відомостей, за умови що суб`єкту господарювання було надано можливість усунути недоліки заяви і додати необхідні документи та відомості.
Надаючи оцінку вказаним підставам відмови, суд враховує, що вказана норма п.1 ч.12 ст.16-3 Кодексу України про надра викладений у редакції Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України у зв`язку з прийняттям Закону України "Про адміністративну процедуру" від 10.10.2024 №4017-ІХ, котрий набрав чинності 15.11.2024.
До внесення змін, редакція наведеної норми у якості підстави відмови передбачала «виявлення у поданих документах недостовірних відомостей».
Проте згодом була розширена та викладена у редакції: «виявлення у поданих документах недостовірних відомостей, за умови що суб`єкту господарювання було надано можливість усунути недоліки заяви і додати необхідні документи та відомості».
Як установлено судом, ПП «Черкаси-кар`єр II» усунуло наведені Держгеонадра недоліки заяви, поданої у встановлений п.1 ч.1 ст.16-2 та абз.1, 2 п.5 Розділу Х «Перехідні положення» Кодексу України про надра строк, шляхом отримання від Управління екології та природних ресурсів Черкаської обласної державної адміністрації Висновку з оцінки впливу на довкілля – планованої діяльності «Розробка Литвинецького родовища піску, що розташоване за 2,0 км на північ від околиці міста Канів, в правобережній зоні акваторії Канівського водосховища, за 0,47 км на північний захід від греблі Канівської ГЕС» від 31.10.2025 №29151/02/10-03-15/1 та подання його відповідачу.
Однак, за наслідком усунення недоліків, Держгеонадра без урахування вимог п.1 ч.12 ст.16-3 Кодексу України про надра (у редакції Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України у зв`язку з прийняттям Закону України «Про адміністративну процедуру» від 10.10.2024 №4017-ІХ) відмовило у наданні дозволу на користування надрами з підстав пропуску строку. 
Суд для вирішення спору також враховує, що зміни Кодексу України про надра та викладення його п.1 ч.12 ст.16-3 у вищевказаній редакції «виявлення у поданих документах недостовірних відомостей, за умови що суб`єкту господарювання було надано можливість усунути недоліки заяви і додати необхідні документи та відомості» зумовлені ухваленням Закону України «Про адміністративну процедуру», який регулює відносини органів виконавчої влади, органів влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, їх посадових осіб, інших суб`єктів, які відповідно до закону уповноважені здійснювати функції публічної адміністрації, з фізичними та юридичними особами щодо розгляду і вирішення адміністративних справ шляхом прийняття та виконання адміністративних актів
Так, відповідно до ч.3 ст.43 Закону України «Про адміністративну процедуру» у разі усунення виявлених недоліків у строк, встановлений адміністративним органом, заява вважається поданою в день її первинного подання. При цьому строк розгляду справи продовжується на строк залишення заяви без руху.
Суд також застосовує принцип «належного урядування», який відображений, зокрема, у рішенні ЄСПЛ у справі «Рисовський проти України», та передбачає, що державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб, у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права.
На державні органи покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок і сприятимуть юридичній визначеності у цивільних правовідносинах, які зачіпають майнові інтереси
Принцип «належного урядування», як правило, не повинен перешкоджати державним органам виправляти випадкові помилки, навіть ті, причиною яких є їхня власна недбалість Будь-яка інша позиція була б рівнозначною, inter alia, санкціонуванню неналежного розподілу обмежених державних ресурсів, що саме по собі суперечило б загальним інтересам.
З урахуванням викладеного, суд дійшов висновку, що відповідач, відмовляючи спірним наказом у наданні дозволу на користування надрами з підстав пропуску строку її подання діяв та прийняв спірний наказ всупереч вимогам Кодексу України про надра, Закону України «Про адміністративну процедуру» та принципу «належного урядування».
Отже, спірний наказ Державної служби геології та надр України від 08.12.2025 №446, яким відмовлено ПП «Черкаси-Кар`єр ІІ» у наданні спеціального дозволу на користування надрами є протиправним та підлягає скасуванню. 
В пункті 9 мотивувальної частини рішення Конституційного суду України від 30.01.2003 №3-рп/2003, вказано: "Правосуддя за своєю суттю визнається таким лише за умови, що воно відповідає вимогам справедливості і забезпечує ефективне поновлення в правах. Загальною декларацією прав людини 1948 року передбачено, що кожна людина має право на ефективне поновлення в правах компетентними національними судами у випадках порушення її основних прав, наданих їй конституцією або законом (стаття 8). Право на ефективний засіб захисту закріплено також у Міжнародному пакті про громадянські та політичні права (стаття 2) і в Конвенції про захист прав людини та основних свобод (стаття 13)".
У пункті 2.3 рішення Конституційного Суду України від 11.10.2018 року у справі № 7-р/2018 цим судом зроблено висновок, що «...В Україні визнається і діє принцип верховенства права (частина перша статті 8 Конституції України). Конституційний Суд України вважає, що принцип юридичної визначеності як один із елементів верховенства права не виключає визнання за органом публічної влади певних дискреційних повноважень у прийнятті рішень, однак у такому випадку має існувати механізм запобігання зловживанню ними. Згідно з юридичною позицією Конституційного Суду України «цей механізм повинен забезпечувати, з одного боку, захист особи від свавільного втручання органів державної влади у її права і свободи, а з другого - наявність можливості у особи передбачати дії цих органів» (абзац третій підпункту 2.4 пункту 2 мотивувальної частини Рішення від 8 червня 2016 року № 3-рп/2016).
У Доповіді «Верховенство права», схваленій Європейською Комісією «За демократію через право» на 86-му пленарному засіданні (Венеція, 25-26 березня 2011 року), до елементів верховенства права віднесено, зокрема, юридичну визначеність та заборону свавілля (пункт 41).
У пункті 45 Доповіді зазначено, що потреба у визначеності не означає, що органові, який ухвалює рішення, не повинні надаватись дискреційні повноваження (де це необхідно) за умови наявності процедур, що унеможливлюють зловживання ними; у цьому контексті закон, яким надаються дискреційні повноваження певному державному органові, повинен вказати чітко і зрозуміло на обсяг такої дискреції; не відповідатиме верховенству права, якщо надана законом виконавчій владі дискреція матиме характер необмеженої влади; отже, закон повинен вказати на обсяг будь-якої дискреції та на спосіб її здійснення із достатньою чіткістю, аби особа мала змогу відповідним чином захистити себе від свавільних дій влади.
Щодо заборони свавілля у пункті 52 Доповіді вказано таке: хоча дискреційні повноваження є необхідними для здійснення всього діапазону владних функцій у сучасних складних суспільствах, ці повноваження не мають здійснюватись у свавільний спосіб; їх здійснення у такий спосіб уможливлює ухвалення суттєво несправедливих, необґрунтованих, нерозумних чи деспотичних рішень, що є несумісним із поняттям верховенства права.
Отже, наведені юридичні позиції Конституційного Суду України, відповідні положення Доповіді дають підстави стверджувати, що конституційний принцип верховенства права вимагає законодавчого закріплення механізму запобігання свавільному втручанню органів публічної влади при здійсненні ними дискреційних повноважень у права і свободи особи».
У постанові Верховного Суду від 20.03.2018 у справі № 461/2579/17 викладено правові позиції про те, що «Рекомендаціями Комітету Міністрів Ради Європи № R(80)2 стосовно здійснення адміністративними органами влади дискреційних повноважень, прийнятої Комітетом Міністрів 11 березня 1980 року, під дискреційними повноваженнями слід розуміти повноваження, які адміністративний орган, приймаючи рішення, може здійснювати з певною свободою розсуду, тобто, коли такий орган може обирати з кількох юридично допустимих рішень те, яке він вважає найкращим за даних обставин. Дискреційні повноваження в більш вузькому розумінні - це можливість діяти за власним розсудом, в межах закону, можливість застосувати норми закону та вчинити конкретні дії (або дію) серед інших, кожні з яких окремо є відносно правильними (законними). Таким чином, дискреційні повноваження завжди мають межі, встановлені законом».
Суд зазначає, що під час розгляду поданих ПП «Черкаси-кар`єр II» документів після усунення недоліків Державною службою геології та надр України не виявлено недостовірних відомостей, котрі могли слугувати підставою для відмови у наданні такого дозволу.
Таких доказів відповідачем не надано і під час вирішення спору в суді.
Суд враховує, що єдиним недоліком поданих позивачем документів з метою видобування корисних копалин (вх. Держгеонадра від 06.05.2025 №402-ЗН/1-25) вказано, що підприємству доцільно здійснити додаткову оцінку впливу на довкілля.
Як установлено судом, вказаних вимог ПП «Черкаси-кар`єр II» дотримано та отримано від Управління екології та природних ресурсів Черкаської обласної державної адміністрації Висновок з оцінки впливу на довкілля – планованої діяльності «Розробка Литвинецького родовища піску, що розташоване за 2,0 км на північ від околиці міста Канів, в правобережній зоні акваторії Канівського водосховища, за 0,47 км на північний захід від греблі Канівської ГЕС» від 31.10.2025 №29151/02/10-03-15/1, в якому вказано, що за результатами оцінки впливу на довкілля, зокрема впливи на: атмосферне повітря; управління відходами; водне середовище; ґрунти; рослинний і тваринний світ, заповідні об`єкти; клімат та мікроклімат; соціальне середовище; техногенне середовище; вплив шуму та вібрації на довкілля, - а також з урахуванням усієї інформації, зауважень і пропозицій, що надійшли протягом строку на громадське обговорення, вважає допустимим провадження планованої діяльності з огляду на те, що на підставі наведених у звіті ОВД оцінок, ймовірних впливів на компоненти довкілля, сукупний вплив планованої діяльності є допустимим.
Враховуючи наведені обставини, суд дійшов висновку, що вирішення питання видачі позивачу дозволу на користування надрами у спірному випадку не є дискреційними повноваженнями відповідача.
Стосовно доводів відповідача, що дозвіл видається лише після сплати збору за надання спеціального дозволу на користування надрами, суд враховує, що відповідно до ч.ч.9, 11 ст.16-3 Кодексу України про надра у разі надання спеціального дозволу на користування надрами, продовження строку його дії, внесення змін до нього відповідні відомості підлягають внесенню до Державного реєстру спеціальних дозволів на користування надрами не пізніше п`яти робочих днів після підписання заявником відповідної угоди про умови користування надрами та за умови сплати ним плати (збору), якщо таку плату (збір) встановлено статтями 28, 34 або статтею 39 цього Кодексу.
У разі несплати у повному обсязі плати (збору) за надання спеціального дозволу на користування надрами, якщо така плата (збір) передбачена цим Кодексом, протягом 30 робочих днів з дати розміщення в електронному кабінеті надрокористувача інформаційного листа щодо розміру такої плати (збору), який одночасно направляється на адресу електронної пошти заявника, зазначену в заяві, заявник, щодо якого прийнято рішення про надання спеціального дозволу на користування надрами, втрачає право на його отримання, а зазначене рішення скасовується.
Відтак, Кодекс України про надра не пов`язує підстави видачі дозволу зі сплатою збору. Такий збір сплачується після видачі дозволу, а у разі його несплати, рішення про надання дозволу скасовується.
Відповідно до п.2 ч.2 ст.245 КАС України у разі задоволення позову суд може прийняти рішення про визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень.
Частиною 3 ст.245 КАС України визначено, що у разі скасування нормативно-правового або індивідуального акта суд може зобов`язати суб`єкта владних повноважень вчинити необхідні дії з метою відновлення прав, свобод чи інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду.
Отже, на переконання суду, ефективним способом захисту порушеного права ПП «Черкаси-кар`єр II» є зобов`язання Державну службу геології та надр України прийняти рішення про надання ПП «Черкаси-кар`єр II» спеціального дозволу на користування надрами з метою видобування корисних копалин на підставі заяв від 06.05.2025 №05-2025 (вх. Держгеонадра від 06.05.2025 №402-ЗН/1-25) та від 04.11.2025 №1-04/11 (вх. Держгеонадра від 04.11.2025 №1124-ЗН/1-25).
За таких обставин, суд вважає заявлені позовні вимоги обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню повністю.
Відповідно до ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Згідно з ч. 2 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень, обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
За таких обставин, системно проаналізувавши приписи законодавства України, надавши оцінку з урахуванням усіх доказів у справі в їх сукупності, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, суд дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають до задоволення.
Відповідно до частини 1 статті 139 вказаного Кодексу при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Зважаючи на те, що позовні вимоги позивача підлягають задоволенню, то судові витрати, які підлягають відшкодуванню, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.
Керуючись статтями 9, 14, 73-77, 139, 242-246, 255, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд
ВИРІШИВ:
Адміністративний позов задовольнити повністю.
Визнати протиправним та скасувати наказ Державної служби геології та надр України від 08.12.2025 №446, яким відмовлено Приватному підприємству "Черкаси-Кар`єр ІІ" у наданні спеціального дозволу на користування надрами.
Зобов`язати Державну службу геології та надр України прийняти рішення про надання Приватному підприємству "Черкаси-Кар`єр ІІ" спеціального дозволу на користування надрами з метою видобування корисних копалин на підставі заяв від 06.05.2025 №05-2025 (вх. Держгеонадра від 06.05.2025 №402-ЗН/1-25) та від 04.11.2025 №1-04/11 (вх. Держгеонадра від 04.11.2025 №1124-ЗН/1-25).
Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Державної служби геології та надр України (ЄДРПОУ 37536031) на користь Приватного підприємства "Черкаси-Кар`єр ІІ" (ЄДРПОУ 34923582) витрати зі сплати судового збору у сумі 3328 (три тисячі триста двадцять вісім) грн 00 коп.
Рішення набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, що може бути подана протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку повністю або частково за правилами, встановленими статтями 293, 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України до Шостого апеляційного адміністративного суду у зв`язку із початком функціонування модулів ЄСІТС з урахуванням підпунктів 15.1, 15.5 пункту 15 частини 1 Розділу VIIПерехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України відповідно до рішення ВРП від 17.08.2021 №1845/О/15-21 «Про затвердження Положення про порядок функціонування окремих підсистем Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи».

Копію рішення направити сторонам справи.

Рішення складене та підписане 10.07.2027.

Суддя 	Валентина ОРЛЕНКО