16.07.2026 
Справа № 696/815/26 
Провадження № 2/696/599/26 

ЗАОЧНЕ РІШЕННЯ
 ІМЕНЕМ УКРАЇНИ 
16.07.2026 року м. Кам`янка
Кам`янський районний суд Черкаської області в складі:
головуючої судді Ніколенко О.Є.,
з участю секретаря судового засідання Старущенко Н.П.,
розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін в приміщенні суду в м. Кам`янка цивільну справу за позовом Акціонерного товариства «Ідея Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором,
встановив:
Акціонерне товариство «Ідея Банк» звернулося до суду з позовом, в якому просить стягнути з ОСОБА_1 заборгованість за кредитним договором в розмірі 135528,09 грн. та суму сплаченого судового збору у розмірі 2662,40 грн.
Позовні вимоги обґрунтовано тим, що 12.03.2025 року згідно з Договором комплексного банківського обслуговування фізичних осіб, текст якого розміщено на Інтерне сторінці Банку між АТ «Ідея банк» та ОСОБА_1 було укладено Угоду №С-616-031237983-25-980 про відкриття Кредитної лінії та обслуговування Кредитної картки. Згідно з Кредитним договором позивач надає відповідачу кредит на споживчі цілі у вигляді відновлювальної кредитної лінії по відкритому поточному рахунку № НОМЕР_1 (до впровадження в Україні міжнародних номерів банківських рахунків - НОМЕР_2 ), та здійснює платежі Відповідача з рахунку (у т.ч.ініційовані Відповідачем за допомогою БПК) за рахунок кредиту на суму, що перевищує залишок власних коштів Відповідача на рахунку, на умовах повернення, строковості та платності. Процентна ставка за користування коштами Кредитної лінії становить: 48% річних (протягом пільгового періоду 0,01% річних на заборгованість, що виникла внаслідок здійснення безготівкової оплати за допомогою БПК в торговельно-сервісній мережі і Інтернеті), яка є фіксованою протягом усього строку дії Угоди та може бути зміненою за умови погодження Сторонами у порядку, визначеною цією Угодою. Процентна ставка на прострочену суму кредиту при невиконанні зобов`язання щодо повернення кредиту протягом дії Угоди 72% річних. Процентна ставка за використання коштів понад витратний ліміт (технічний овердрафт) 48% річних. Максимальний ліміт Кредитної лінії встановлюється у розмірі 200000 грн. Розмір Кредитної лінії на дату укладення Угоди становить 100000 грн.
Позивач повністю виконав свої зобов`язання згідно з Кредитного договору, що підтверджується випискою по поточному рахунку. Проте, Відповідач не повернув отриманий кредит у встановлений договором термін та не сплатив нараховані інші платежі за кредитним договором, у зв`язку з чим, станом на 22.04.2026 року утворилась заборгованість у розмірі 135528,09 грн., що складається із заборгованості по простроченому боргу в розмірі 99994,89 грн., по процентам в розмірі 35333,2 грн., інші штрафні санкції в розмірі 200 грн., чим порушуються права та інтереси АТ «Ідея Банк».
Ухвалою суду від 11.06.2026 року відкрите провадження у справі та призначений розгляд в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.
В позовній заяві позивач просив розглянути справу за відсутності представника. Проти ухвалення заочного рішення не заперечує.
Відповідач в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце судового засідання повідомлявся судом належним чином. Причини неявки у судове засідання відповідач не повідомив, відзив, заяв про відкладення розгляду справи або про розгляд справи за його відсутності суду не надав.
Враховуючи, що відповідач, будучи належним чином повідомленим про дату, час та місце судового засідання, повторно не з`явився до суду, не повідомив про причини неявки, не подав відзив на позовну заяву, судом за згодою представника позивача, висловленою у позовній заяві, прийнято рішення проводити заочний розгляд справи за відсутності відповідача на підставі наявних у справі доказів (із занесенням до протоколу судового засідання) відповідно до вимог ст.ст. 280, 281 ЦПК України.
Відповідно до вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу судом не здійснюється.
Всебічно проаналізувавши обставини справи в їх сукупності, оцінивши за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на повному і об`єктивному розгляді справи, зібрані по справі докази, керуючись законом, суд приходить до наступного.
Судом встановлено, що 12.03.2025 року сторони уклали Угоду №С-616-031237983-25-980 про відкриття Кредитної лінії та обслуговування Кредитної картки. Кредитний договір разом з Паспортом споживчого кредиту були підписані позичальником шляхом проставлення особистого підпису. 
Згідно з Кредитним договором позивач надав Відповідачу кредит шляхом встановлення відновлювальної кредитної лінії по відкритому поточному рахунку № НОМЕР_1 (до впровадження в Україні міжнародних номерів банківських рахунків - НОМЕР_2 ), та здійснює платежі Відповідача з рахунку (у т. ч. ініційовані Відповідачем за допомогою БПК) за рахунок кредиту на суму, що перевищує залишок власних коштів Відповідача на рахунку, на умовах повернення, строковості та платності. Процентна ставка за користування коштами Кредитної лінії становить: 48% річних (протягом пільгового періоду 0,01% річних на заборгованість, що виникла внаслідок здійснення безготівкової оплати за допомогою БПК в торговельно-сервісній мережі і Інтернеті), яка є фіксованою протягом усього строку дії Угоди та може бути зміненою за умови погодження Сторонами у порядку, визначеною цією Угодою. Процентна ставка на прострочену суму кредиту при невиконанні зобов`язання щодо повернення кредиту протягом дії Угоди 72% річних. Процентна ставка за використання коштів понад витратний ліміт (технічний овердрафт) 48% річних. Максимальний ліміт Кредитної лінії встановлюється у розмірі 200000 грн. Розмір Кредитної лінії на дату укладення Угоди становить 100000 грн.
Позивач виконав свої зобов`язання за кредитним договором та відкрив відновлювальну кредитну лінію з встановленим кредитним лімітом, що підтверджується випискою по банківському рахунку.
Згідно виписки по рахунку та довідки-розрахунку заборгованості ОСОБА_1 за договором №С-001-201691-23980 від 12.03.2025, станом на 22.04.2026, відповідач має заборгованість за даним кредитним договором в розмірі 135528,09 грн., що складається із заборгованості по простроченому боргу в розмірі 99994,89 грн., по процентам в розмірі 35333,2 грн., інші штрафні санкції в розмірі 200 грн.
З копії вимоги про усунення порушення кредитних зобов`язань № С-616-031237983-25-980 від 12.03.2025 вбачається, що АТ «Ідея Банк» повідомило ОСОБА_1 про наявність в нього вказаної заборгованості за Кредитним договором з вимогою її погасити протягом 30 днів, також відповідачу повідомлено, що у випадку непогашення заборгованості в тридцятиденний строк з дня надіслання цієї вимоги банк має право здійснити стягнення заборгованості у примусовому порядку на власний вибір.
При цьому, доказів погашення відповідачем ОСОБА_1 вищевказаної заборгованості позивачу АТ «Ідея Банк», матеріали справи не містять.
Згідно з п. 1 ч. 2 ст. 11 ЦК України підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини.
Відповідно до ч. 1 ст. 205 ЦК України правочин може вчинятися усно або в письмовій (електронній) формі. Сторони мають право обирати форму правочину, якщо інше не встановлено законом.
Приписами ч.ч. 1, 2 ст. 207 ЦК України передбачено, що правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо: його зміст зафіксований в одному або кількох документах (у тому числі електронних), у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони; воля сторін виражена за допомогою телетайпного, електронного або іншого технічного засобу зв`язку; він підписаний його стороною (сторонами).
Відповідно до ч.ч. 1, 3 ст. 509 ЦК України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (у тому числі сплатити гроші), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання має ґрунтуватися на засадах добросовісності, розумності та справедливості.
За змістом ст.ст. 626, 628 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.
Положеннями ч. 1 ст. 638 ЦК України встановлено, що істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди.
Відповідно до ч. 1 ст. 633 ЦК України публічним є договір, в якому одна сторона підприємець взяла на себе обов`язок здійснювати продаж товарів, виконання робіт або надання послуг кожному, хто до неї звернеться (роздрібна торгівля, перевезення транспортом загального користування, послуги зв`язку, медичне, готельне, банківське обслуговування тощо). Умови публічного договору встановлюються однаковими для всіх споживачів, крім тих, кому за законом надані відповідні пільги.
За змістом ст. 634 ЦК України договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору.
Таким чином, із дослідженої Угоди про відкриття кредитної лінії, обслуговування кредитної картки № С-616-031237983-25-980 від 12.03.2025 року суд встановив, що сторони узгодили розмір кредиту, грошову одиницю, в якій надано кредит, строк та умови кредитування, що свідчить про наявність волі відповідача для укладення такого договору на відповідних умовах шляхом підписання означеного договору особистим підписом.
Згідно з ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові в розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. До відносин за кредитним договором застосовуються положення параграфа 1 цієї глави, якщо інше не встановлено цим параграфом і не випливає із суті кредитного договору.
Приписами ч. 1 ст. 1048 ЦК України передбачено, що позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором.
За змістом ч. 1 ст. 1049 ЦК України позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі) у строк та в порядку, що встановлені договором.
Відповідно до ч. 1 ст. 1050 ЦК України якщо позичальник своєчасно не повернув суму позики, він зобов`язаний сплатити грошову суму відповідно до ст. 625 цього Кодексу.
Згідно з ст. 629 ЦК України договір є обов`язковим для виконання сторонами.
Згідно з ч.1 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
Частиною 1 ст. 81 ЦПК України встановлено, що кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Відповідно до ч.2 ст.89 ЦПК України, суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.
Враховуючи наведене вище, суд прийшов до висновку про те, що відповідач взятих на себе кредитних зобов`язань в строки передбачені договором кредиту належним чином не виконав.
Крім того, позивач у позовній заяви просить стягнути з відповідача штрафні санкції.
У разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: зміна умов зобов`язання; сплата неустойки; відшкодування збитків та моральної шкоди (ст. 611 ЦК України).
За ст. 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання.
За допомогою неустойки (штрафу, пені) допускається забезпечувати виконання значної кількості зобов`язань. Зокрема, неустойка може забезпечувати виконання: договірних зобов`язань, що традиційно для цивільного обороту, оскільки в більшості випадків, саме в договорі його сторони встановлюють неустойку (штраф або пеню). Причому, це може відбуватися як під час укладення договору для забезпечення виконання зобов`язання, так і після, але до виконання тих зобов`язань, які виникли на його підставі.
Якщо предметом неустойки є грошова сума, її розмір встановлюється договором або актом цивільного законодавства (частина друга статті 551 ЦК України).
Звертаючись до суду із позовом, АТ «Ідея Банк» просило стягнути із відповідача за кредитним договором, зокрема і неустойку, в розмірі 200 грн.
Разом з тим, відповідно до п. 18 Прикінцевих та Перехідних положень ЦК України, у період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування у разі прострочення позичальником виконання грошового зобов`язання за договором, відповідно до якого позичальнику було надано кредит (позику) банком або іншим кредитодавцем (позикодавцем), позичальник звільняється від відповідальності, визначеної статтею 625 цього Кодексу, а також від обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за таке прострочення. Установити, що неустойка (штраф, пеня) та інші платежі, сплата яких передбачена відповідними договорами, нараховані включно з 24 лютого 2022 року за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) за такими договорами, підлягають списанню кредитодавцем (позикодавцем).
У постанові Верховного Суду від 06 вересня 2023 року у справі №910/8349/22 суд прийшов до висновку щодо застосування пункту 18 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України до зобов`язань, які виникли на підставі окремих договорів. Зокрема, вказувалося, що: на договір про надання поворотної фінансової допомоги (позики) розповсюджується дія пункту 18 Прикінцеві та перехідні положення ЦК України.
Тлумачення пункту 18 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України свідчить, що законодавець передбачив особливості у регулюванні наслідків прострочення виконання (невиконання, часткового виконання) певних грошових зобов`язань. Така особливість проявляється: 1) в періоді існування особливих правових наслідків. Таким є період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування; 2) в договорах, на які поширюються специфічні правові наслідки. Такими є договір позики, кредитний договір, і в тому числі договір про споживчий кредит; 3) у встановленні спеціальних правових наслідків прострочення виконання (невиконання, часткового виконання). Такі наслідки полягають в тому, що позичальник звільняється від відповідальності, визначеної частиною 2 статті 625 ЦК України, а також від обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за таке прострочення. У разі якщо неустойка (штраф, пеня) та інші платежі, сплата яких передбачена відповідними договорами, нараховані включно з 24 лютого 2022 року за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) за такими договорами, підлягають списанню кредитодавцем (позикодавцем).
Аналогічна правова позиція висловлена у постанові Верховного Суду від 31.01.2024 у справі №183/7850/22.
Указом Президента України №64/2022 від 24 лютого 2022 року на території України з 24 лютого 2022 року строком на 90 днів введено воєнний стан, який неодноразово продовжувався та діє на теперішній час.
Таким чином, враховуючи положення п. 18 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України, позовні вимоги щодо стягнення неустойки в розмірі 200 грн. не підлягають задоволенню.
Отже, суд приходить до переконання, що позовні вимоги позивача про стягнення з відповідача заборгованості за кредитним договором підлягають частковому задоволенню у розмірі 135328,09 грн., що складається із заборгованості по простроченому боргу в розмірі 99994,89 грн., по процентам в розмірі 35333,20 грн.
За правилами ч. 2 ст. 141 ЦПК України підлягають стягненню з відповідача на користь позивача понесені ним документально підтверджені судові витрати, що складаються з витрат на оплату судового збору в розмірі 2658,41 грн, що пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 4, 12, 13, 76-82, 89, 95, 141, 258, 259, 263-265, 268, 272-273, 279, 352, 354, 355 ЦПК України, суд,
ухвалив:
Позов Акціонерного товариства «Ідея Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором – задовольнити частково.
Стягнути з ОСОБА_1 на користь користь Акціонерного товариства «Ідея Банк» заборгованість за кредитним договором № С-616-031237983-25-980 від 12.03.2025 в сумі 135328 (сто тридцять п`ять тисяч триста двадцять вісім) грн. 09 коп., з яких: 99994,89 грн заборгованість за тілом кредиту та 35333,20 грн заборгованість за процентами.
Стягнути з ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства «Ідея Банк» судові витрати зі сплати судового збору в розмірі 2658 (дві тисячі шістсот п`ятдесят вісім) грн. 41 коп.
В задоволенні решти позовних вимог – відмовити.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд – якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Заочне рішення суду може бути оскаржене позивачем шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Черкаського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Повний текст судового рішення складено 16.07.2026 року.
Учасники справи:
Позивач: Акціонерного товариства «Ідея Банк»: ЄДРПОУ 19390819, адреса місцезнаходження: 79008, м. Львів, вул. Валова, 11.
Відповідач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_3 , адреса: АДРЕСА_1 .

Суддя О.Є. Ніколенко