РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
(ЗАОЧНЕ)

05 серпня 2026 року, місто Звягель Житомирської області

Звягельський міськрайонний суд Житомирської області
в складі: головуючого - судді Мозгового В.Б.,
за участю секретаря судового засідання Горбатюк І.О.
(Справа № 285/3645/26, провадження у справі № 2/0285/2458/26)
розглянув у судовому засідання у спрощеному порядку цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Комунального підприємства Звягельської міської ради “Звягельсервіс” (далі - Відповідач) про зняття арешту з майна, 
в с т а н о в и в : 
У червні 2026 року до суду звернувся позивач ОСОБА_1 з позовом до Відповідача в якому просить припинити обтяження в єдиному реєстрі заборони відчуження об`єктів нерухомого майна, яке належить йому на праві власності, а саме: заборону (реєстраційний номер 2953040), зареєстроване 10.03.2006 р., реєстратором Новоград-Волинська державна нотаріальна контора, на підставі постанови про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження, винесеної Новоград-Волинським відділом державної виконавчої служби від 08.05.2003р., об`єкт обтяження невизначене майно.
Позивач посилаючись на те, що оскільки заборона на відчуження позбавляє його можливості належним чином розпоряджатися майном, а також що він не мав судових справ з Відповідачем, просить позов задовольнити та розгляд справи проводити у його відсутності.
Відповідач своїм правом на подачу відзиву не скористався. Представник відповідача в судове засідання не з`явився, про місце і час слухання справи повідомлений у встановленому законом порядку.
З огляду на вказане, суд з урахуванням положень ч. 1 ст. 280, ст. 281 ЦПК України, вважає за можливе ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів.
В зв`язку з неявкою в судове засідання учасників справи, фіксація судового процесу на підставі ч.2 ст. 247 ЦПК України за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. 
Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. 
Як вбачається з матеріалів справи, заборону на відчуження всього мана ОСОБА_1 накладено Новоград-Волинською державною нотаріальною конторою 10 березня 2006 року за реєстровим №42953040 на підставі постанови про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження, винесеної Новоград-Волинським відділом державної виконавчої служби від 08.05.2003р. Згідно листа Звягельського відділу державної виконавчої служби у Звягельському районі Житомирській області від 02.06.2026 року №70787/20.10-26 ОСОБА_1 не можливо однозначно ідентифікувати як боржника по виконавчому провадженні.
Встановлено, що на підставі рішення Новоград-Волинського міськрайонного суду Житомирської області від 16.09.2004 року №2-1298/2004 з ОСОБА_1 стягнуто на користь Новоград-Волинський ВЖРЕП заборгованість у розмірі 341,23 грн. 
Разом з тим, як вбачається з відомостей ВП спецпідрозділ від 15.05.2026 р., виконавче провадження щодо виконання виконавчого листа від 16.09.2004 р. №2-1298 було відкрито 29.06.2005 р., тобто після постанови ДВС про накладання арешту від 08.05.2003 року.
Встановлені обставини дають підстави дійти висновку, що арешт на відчуження всього майна, яке належить ОСОБА_1 накладено помилково, оскільки будь яких відомостей, що ОСОБА_1 є боржником у виконавчому провадженні в межах якого було накладено арешт від 08.05.2003 року у ВДВС не має. 
Позов про зняття арешту з майна може бути пред`явлений власником, а також особою, яка володіє на підставі закону чи договору або іншій законній підставі майном, що не належить боржнику (речове право на чуже майно). Відповідачами у справі є боржник, особа, в інтересах якої накладено арешт на майно, а в окремих випадках - особа, якій передано майно, якщо воно було реалізоване. 
Зазначені висновки щодо застосування норм права викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 11 грудня 2019 року (провадження № 11-680апп19) та у постановах Верховного Суду від 06 грудня 2021 року у справі № 554/5912/19-ц (провадження № 61-12594 св 21), від 08 грудня 2022 року у справі № 331/1383/20 (провадження № 61-7109 св 22).
Згідно ст. 321 Цивільного кодексу України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Особа може бути позбавлена права власності або обмежена у його здійсненні лише у випадках і в порядку встановлених законом. 
Оскільки позивач являється власником майна, будь-які відомості про накладення арешту на його майно державним виконавцем відсутні, нотаріус/реєстратор не має правових підстав зняти наявну заборону, а також враховуючи, що іншим шляхом позивач захистити своє конституційне право не має можливості, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню.
Керуючись ст.ст. 2, 7, 10, 81, 264, 265, 268 ЦПК України, ст. 321 ЦК України -
у х в а л и в :
Позов ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , проживаючого АДРЕСА_1 ) до Комунального підприємства Звягельської міської ради “Звягельсервіс” (код ЄДРПОУ 36229211, вул. Житомирська, 45 м. Звягель Житомирської області) про зняття арешту з майна - задовольнити.
Припинити обтяження в єдиному реєстрі заборони відчуження об`єктів нерухомого майна, а саме: заборону (реєстраційний номер 2953040), зареєстроване 10.03.2006 р., реєстратором Новоград-Волинська державна нотаріальна контора, на підставі постанови про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження, винесеної Новоград-Волинським відділом державної виконавчої служби від 08.05.2003р., об`єкт обтяження невизначене майно, все майно.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд – якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення.
Рішення суду набирає законної сили , якщо протягом тридцяти днів відповідачем не подано заяву про перегляд заочного рішення або позивачем апеляційної скарги. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.
Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Житомирського апеляційного суду.
Повний текст рішення виготовлено 05 серпня 2026 року.

Головуючий