ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ 
РІШЕННЯ 
09 липня 2026 року 	Справа № 280/3366/26 м.Запоріжжя	
Запорізький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Татаринова Д.В., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Приватного малого підприємства ФІРМА «ДЕМАРКЕТ Б-ХХ» (69081, Запорізька область, м. Запоріжжя вул. 8 березня, буд. 190, ЄДРПОУ 13634054) до Державної митної служби України (04119, місто Київ, ВУЛИЦЯ ДЕГТЯРІВСЬКА, будинок 11Г ЄДРПОУ 43115923), Львівської митниці (вул. Костюшка, 1, м. Львів, 79000, ЄДРПОУ 43971343) про визнання протиправним та скасування рішення, - 
ВСТАНОВИВ:
14 квітня 2026 року до Запорізького окружного адміністративного суду засобами системи “Електронний суд” надійшла позовна заява Приватного малого підприємства ФІРМА «ДЕМАРКЕТ Б-ХХ» (далі – позивач) до митної служби України (далі – відповідач 1), Львівської митниці (далі – відповідач 2), відповідно до якої позивач просить суд визнати протиправним і скасувати рішення щодо класифікації товарів №26UA20900000043-КТ від 30 березня 2026року.
В обґрунтування позовної заяви зазначено, що при проходженні процедури розмитнення товару - розчинника складного органічного на основі толуолу – SOLVENT BiTiSOL на м/п «Городок» Львівської митниці ПМП «Фірма Демаркет Б-ХХ» отримано рішення Державної митної служби України щодо класифікації товарів №26UA20900000043-КТ від 30 березня 2026 року, відповідно до якого розчинники та розріджувачі складні органічні на основі толуолу: SOLVENT BiTiSOL який зазначений в графі 33 митної декларації 26UA209170020302U6 від 11 березня 2026 року за кодом товару 3814009019 слід відносити до товару за кодом 3811190000. Як наслідок вказаного рішення, ввозимий товар фактично визнано підакцизним, для випуску товару в обіг позивачем вимушено доплачено сума акцизу – 432420,45 гривень, крім того збільшена та сплачена сума ПДВ пропорційно до збільшення вартості товару з урахуванням акцизу. При цьому, розглянувши вищезазначене рішення щодо класифікації товарів №26UA20900000043-КТ від 30 березня 2026 року позивач вважає його необґрунтованим та таким, що не відповідає фактичним обставинам та нормам чинного законодавства, у зв`язку із чим просить визнати його протиправними та скасувати.
Ухвалою судді від 20 квітня 2026 року відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи.
05 травня 2026 року до суду надійшов відзив, у якому відповідач 1 просив відмовити в задоволенні позовних вимог в повному обсязі. Зазначив, що за результатами проведених лабораторних досліджень взірців даного товару, викладеними СЛЕД Держмитслужби у висновку від 19 березня 2026 року №1420003700-0143, встановлено, зокрема, що: «Надана на дослідження проба являє собою рідину, що складається із суміші органічних сполук: кетони (метилпентанон (ізомери)), ароматичний вуглеводень (толуол), прості ефіри (зокрема, метил-трет-бутиловий ефір, тетрагідрофуран), неароматичні вуглеводні (зокрема, метилпентан, гептан, метилциклогексан), метилен хлористий, тощо. Визначена масова частка складових товару, які можуть використовуватися у бензинах в якості компонентів, що підвищують октанове число (антидетонаторів) становить 80,6 мас.%, а саме: толуол – 37,4 мас.%, метиловий спирт – 36,2 мас.%, ізопропіловий спирт – 7,2 мас.%, метил- трет бутиловий ефір – 0,16 мас.%. Зазначає, що основної розпізнавальної ознаки товару надають ті його складові, що становлять понад 4/5. Таким чином, шляхом послідовного застосування правил ОПІ, враховуючи положення правил 1 та 6 товар класифіковано вірно. Враховуючи наведене, вважає, що позовні вимоги Приватного малого підприємства ФІРМА «ДЕМАРКЕТ Б-ХХ» є необґрунтованими, безпідставними та задоволенню не підлягають.
05 травня 2026 року від представника відповідача 1 надійшло клопотання про заміну неналежного відповідача – Державну митну службу України на належного відповідача Львівську митницю.
05 травня 2026 року від представника Державної митної служби надійшло клопотання про розгляд справи за правилами загального позовного провадження та/або з викликом сторін.
11 травня 2026 року ухвалою суду клопотання Державної митної служби України задоволено частково. Залучено до участі у справі в якості другого відповідача – Львівську митницю.
11 травня 2026 року ухвалою суду відмовлено у задоволенні клопотання Державної митної служби надійшло клопотання про розгляд справи за правилами загального позовного провадження та/або з викликом сторін.
25 травня 2026 року від представника Львівської митниці надійшов відзив на позовну заяву, в яком відповідач 2 просив відмовити в задоволенні позову, а також зазначає, що під час виконання митних формальностей за митною декларацією МД від 11 березня 2026 року №26UA209170020302U6 направлено запит до спеціалізованого підрозділу для вирішення питання класифікації товару на підставі профілю ризику АСУР за кодом 118-3 «Здійснення контролю правильності класифікації товарів згідно з УКТЗЕД спеціалізованим підрозділом митниці» та приміткою «Можливе недостовірне декларування товару за кодом згідно з УКТЗЕД та/або заявлення неточних відомостей щодо основного компоненту товару. Ймовірність класифікації товару за кодом 3814009090 з основним компонентом метанол. Необхідно здійснити перевірку заявленого коду товару згідно з УКТЗЕД та встановити кількісний склад товару. Наявне класифікаційне рішення щодо ідентичного та/або подібного товару про визначення коду товару № 26UA20900000021-КТ». За результатами проведених лабораторних досліджень взірців даного товару, викладеними СЛЕД Держмитслужби у висновку від 19 березня 2026 року №1420003700-0143, встановлено, зокрема, що: «Надана на дослідження проба являє собою рідину, що складається із суміші органічних сполук: кетони (метилпентанон (ізомери)), ароматичний вуглеводень (толуол), прості ефіри (зокрема, метил-трет-бутиловий ефір, тетрагідрофуран), неароматичні вуглеводні (зокрема, метилпентан, гептан, метилциклогексан), метилен хлористий, тощо. Зазначає, що рішення прийняте відповідно до митного законодавства та не підлягає скасуванню.
Дослідивши матеріали справи, з`ясувавши фактичні обставини, оцінивши докази, що мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.
Між позивачем та ZARYA SPOLSKA Z OGRANICZONA ODPOWIEDZIALNOSCIA укладено контракт №150425 від 15 квітня 2025 року за умовами пункту 1.1. якого продавець продає, а покупець покупає хімічну продукцію (у подальшому іменований «Товар»), кількість, якість, ціна, вартість, строки та терміни постачання якого визначаються у Додатках до чинного Контракту та які є його невід`ємною частиною.
На підставі специфікації додатку №4 від 25 лютого 2026 року сторони домовились, що постачанню підлягає розчинник SOLVENT BiTiSOL в кількості 24 МТ, вартістю 630 Євро за 1 МТ на суму 15120 Євро. Умови поставки FCA Kutno Польща в редакції Інкотермс 2020 року. Умови оплати – 100% передплата, термін поставки – березень 2026року. 
З метою проведення митного оформлення 11 березня 2026 року Львівської митниці позивачем було подана митна декларація 26UA209170020302U6. В графі 31 митної декларації було зазначено, що ввезенню підлягає наступний товар – «Розчинники та розріджувачі складні органічні на основі толуолу: Solvent BiTiSOL, у вигляді прозорої безбарвної рідини, що містить толуол - 39,99мас.%, метанол - 35,65мас.%, ізопропіловий спирт - 9,76мас.%; ацетон - 5,94мас.%; тетрагідрофуран (THF) - 1,12мас.%; етилацетат - 0,56мас. % інші домішки - 6,98мас.%; води - 0,3мас.%. Не містить у своєму складі озоноруйнуючих речовин та фторованих парникових газів. Використовується в лакофарбовій промисловості, та для, обезжирення поверхні перед фарбуванням. Не в аерозольній упаковці. В графі 33 МД зазначено, що код товару згідно УКТЗЕД 3814009019.
11 березня 2026 року працівником Львівської митниці Держмитслужби було складено акт про взяття проб (зразків) товарів. Метою взяття проб вказано: Спрацювання профілю ризиків АСУР 905-3 «взяття проб (зразків) товарів для проведення досліджень (аналізу, експертизи) з метою встановлення характеристик, визначальних для класифікації товарів згідно з УКТ ЗЕД».
19 березня 2026 року було складено висновок №1420003700-0143 у висновках якого вказано, що визначений якісний хімічний склад проби не суперечить опису товару у графі 31МД, проте відсотковий вміст потребує редагуванню. Сфера використання ти спосіб застосування товарів визначається згідно достовірної інформації від фірми виробника. 
30 березня 2026 року Львівською митницею було прийняте рішення про визначення коду товару №26UA20900000043-КТ, яким відносить товар до товарного коду 3811190000.
Не погодившись із рішенням щодо класифікації товару, позивач звернувся із цим позовом до суду.
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам та відповідним доводам сторін, суд дійшов таких висновків.
Відносини з приводу митного контролю та митного оформлення товарів, що переміщуються через митний кордон України, справляння митних платежів регулюються положеннями Митного кодексу України від 13 березня 2012 року №4495-VI (далі МК України).
Відповідно до частини першої статті 248 МК України митне оформлення розпочинається з моменту подання митному органу декларантом або уповноваженою ним особою митної декларації або документа, який відповідно до законодавства її замінює, та документів, необхідних для митного оформлення, а в разі електронного декларування - з моменту отримання митним органом від декларанта або уповноваженої ним особи електронної митної декларації або електронного документа, який відповідно до законодавства замінює митну декларацію.
Частиною восьмою статті 257 МК України визначено, що митне оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення здійснюється митними органами на підставі митної декларації, до якої декларантом залежно від митних формальностей, установлених цим Кодексом для митних режимів, та заявленої мети переміщення вносяться такі відомості, у тому числі у вигляді кодів, зокрема: код товару згідно з УКТ ЗЕД.
Так, позивачем з метою декларування товару подана митна декларація № 26UA209170020302U6 від 11 березня 2026 року.
Відповідно до статті 67 МК України Українська класифікація товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД) складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів та затверджується законом про Митний тариф України.
В УКТ ЗЕД товари систематизовано за розділами, групами, товарними позиціями, товарними підпозиціями, найменування і цифрові коди яких уніфіковано з Гармонізованою системою опису та кодування товарів.
Для докладнішої товарної класифікації використовується сьомий, восьмий, дев`ятий та десятий знаки цифрового коду.
Структура десятизнакового цифрового кодового позначення товарів в УКТ ЗЕД включає код групи (перші два знаки), товарної позиції (перші чотири знаки), товарної підпозиції (перші шість знаків), товарної категорії (перші вісім знаків), товарної підкатегорії (десять знаків).
Згідно з положеннями статті 68 МК України ведення УКТ ЗЕД здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну митну політику, в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.
Ведення УКТ ЗЕД передбачає: 1) відстеження та облік змін і доповнень до Гармонізованої системи опису та кодування товарів, пояснень та інших рішень щодо її тлумачення, що приймаються Всесвітньою митною організацією; 2) підготовку пропозицій щодо внесення змін до УКТ ЗЕД; 3) деталізацію УКТ ЗЕД на національному рівні та введення додаткових одиниць виміру; 4) забезпечення однакового застосування всіма митними органами правил класифікації товарів; 5) прийняття рішень щодо класифікації та кодування товарів в УКТ ЗЕД у складних випадках; 6) розроблення пояснень і рекомендацій до УКТ ЗЕД та забезпечення їх опублікування; 7) своєчасне ознайомлення суб`єктів зовнішньоекономічної діяльності з рішеннями та інформацією (крім тих, що є конфіденційними) щодо питань класифікації товарів та про застосування УКТ ЗЕД; 8) здійснення інших функцій, необхідних для ведення УКТ ЗЕД.
Частиною першою статті 69 МК України передбачено, що товари при їх декларуванні підлягають класифікації, тобто у відношенні товарів визначаються коди відповідно до класифікаційних групувань, зазначених в УКТ ЗЕД.
З матеріалів справи вбачається, що Приватне мале підприємство «Фірма «Демаркет Б-ХХ»» у графі 31 митної декларації № 26UA209170020302U6 від 11 березня 2026 року задекларовано товар: Розчинники та розріджувачі складні органічні на основі толуолу: Solvent BiTiSOL, у вигляді прозорої безбарвної рідини, що містить толуол - 39,99мас.%, метанол - 35,65мас.%, ізопропіловий спирт - 9,76мас.%; ацетон - 5,94мас.%; тетрагідрофуран (THF) - 1,12мас.%; етилацетат - 0,56мас. % інші домішки - 6,98мас.%; води - 0,3мас.%. Не містить у своєму складі озоноруйнуючих речовин та фторованих парникових газів. Використовується в лакофарбовій промисловості, та для, обезжирення поверхні перед фарбуванням. Не в аерозольній упаковці.
Згідно з графою 33 митної декларації наведений товар задекларований в товарній підкатегорії 3814009019 згідно з УКТЗЕД.
Частиною другою статті 69 МК України визначено, що митні органи здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТ ЗЕД.
Порядок роботи митних органів при вирішенні питань класифікації товарів, що переміщуються через митний кордон України, затверджений наказом Міністерства фінансів України від 30 травня 2012 року № 650 (надалі Порядок № 650), визначає порядок роботи спеціалізованого підрозділу митного органу з питань класифікації товарів (далі Підрозділ), підрозділу митного оформлення (далі ПМО), підрозділу митних компетенцій митного органу під час здійснення контролю правильності класифікації товарів, прийняття рішень щодо класифікації товарів, здійснення митних процедур, пов`язаних з контролем правильності класифікації товарів при митному контролі та митному оформленні товарів, що переміщуються через митний кордон України (далі - товари), порядок взаємодії з іншими структурними підрозділами митного органу при вирішенні питань класифікації товарів згідно з Українською класифікацією товарів зовнішньоекономічної діяльності (далі УКТ ЗЕД).
Відповідно до пункту 2 Розділу 1 Порядку № 650 класифікація товару визначення коду товару відповідно до вимог Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД, передбачених Законом України "Про Митний тариф України" (далі Основні правила інтерпретації УКТ ЗЕД), з урахуванням Пояснень до УКТ ЗЕД, рішень Комітету з Гармонізованої системи опису та кодування товарів Всесвітньої митної організації, методичних рекомендацій щодо класифікації окремих товарів згідно з вимогами УКТ ЗЕД, розроблених центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну митну політику відповідно до вимог Митного кодексу України (далі Кодекс), до початку переміщення товару через митний кордон України, під час митного оформлення та після завершення митного оформлення; контроль правильності класифікації товарів перевірка відповідності опису товару та відповідного йому коду в митній декларації вимогам Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД під час проведення процедур його митного контролю та митного оформлення або після них; рішення щодо класифікації товарів (далі Рішення) рішення митного органу, яке приймається за формою згідно з додатком 1 до цього Порядку.
Частиною четвертою статті 69 МК України визначено, що у разі виявлення під час митного оформлення товарів або після нього порушення правил класифікації товарів митний орган має право самостійно класифікувати такі товари.
Водночас частиною п`ятою статті 69 Митного кодексу України передбачено, що для цілей класифікації товарів під складним випадком класифікації товару розуміється випадок, коли у процесі контролю правильності заявленого декларантом або уповноваженою ним особою коду товару виникають суперечності щодо тлумачення положень УКТ ЗЕД, вирішення яких потребує додаткової інформації, спеціальних знань, проведення досліджень тощо.
Так, Законом України від 19 жовтня 2022 року № 2697-IX "Про Митний тариф України" встановлюється Митний тариф України, який є невід`ємною частиною цього Закону та містить перелік ставок загальнодержавного податку ввізного мита на товари, що ввозяться на митну територію України і систематизовані згідно з Українською класифікацією товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД), складеною на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів.
Згідно з розділом VІ Митного тарифу України в товарній категорії 3814 00 "Розчинники та розріджувачі складні органічні, в інших товарних позиціях не зазначені; готові суміші для видалення фарб або лаків" у товарній підкатегорії 3814 00 90 19 класифікується - інші.
Проте відповідно до розділу VІ Митного тарифу України в товарній категорії 3811 "Антидетонатори, антиоксиданти, інгібітори смолоутворення, загусники, антикорозійні препарати та інші готові присадки, добавки для нафтопродуктів (включаючи бензин) або для інших рідин, які використовують з тією самою метою, що і нафтопродукти: антидетонатори" у товарній підкатегорії 3811 11 "на основі сполук свинцю", 38 11 19 00 00 класифікується -інші - присадки до мастил.
Водночас згідно з Поясненнями до Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, які затвердженні наказом Державної митної служби України від 14 липня 2020 року № 256 (далі - Пояснення), до товарної позиції 3814 00 включаються: розчинники та розріджувачі складні органічні, в інших товарних позиціях не зазначені; готові суміші для видалення фарб або лаків; 3814 00 90 інші: на основі ацетону, ксилолу, толуолу, етилцелозольву, сольвентів, уайт-спіриту, етанолу; 3814 00 90 19 інші.
Натомість товарна позиція 3811 включає: антидетонатори, антиоксиданти, інгібітори смолоутворення, загусники, антикорозійні препарати та інші готові присадки, добавки для нафтопродуктів (включаючи бензин) або для інших рідин, які використовують з тією самою метою, що і нафтопродукти; 3811 11 на основі сполук свинцю; 3811 19 00 00 інші.
Відповідно до Пояснень до Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, які затверджено наказом Державної митної служби України від 14 липня 2020 року за №256, до групи 38 "Різноманітна хімічна продукція" включається велика кількість хімічних і аналогічних продуктів та не включаються окремі елементи або сполуки визначеного хімічного складу (розділ "Загальні положення"). Пояснення до УКТ ЗЕД побудовані на основі Пояснень до Гармонізованої системи опису та кодування товарів 2012 року (Explanatory notes Harmonized commodity description and coding system. Fifth Edition (2012) World Customs Organization) і Пояснень до Комбінованої номенклатури Європейського Союзу (Official Jourmal of the European Union, C 133, Volume 51, 30 May 2008).
До товарної позиції 3814 включаються органічні розчинники та розріджувачі (з вмістом або без вмісту 70 мас % чи більше нафтових фракцій) за умови, що вони не є окремими сполуками визначеного хімічного складу і в іншому місці не зазначені. Вони являють собою більш-менш леткі рідини, що використовуються, серед іншого, у виробництві лаків і фарб або як суміші, що видаляють жир, для частин машин і т.д.
У поясненнях до УКТ ЗЕД у примітках до товарної Групи 38 "Різноманітна хімічна продукція" та Загальних положеннях відсутні будь-які обмеження стосовно складу органічних розчинників і розріджувачів.
Пояснення до УКТ ЗЕД не встановлюють для товарної позиції 3814 кількісні обмеження "масової частки у складі" для тлумачення "на основі", яке використовується у пункті 215.3.4 Податкового кодексу України для застосування акцизного податку до хімічної продукції з кодом 3814 00 90 90 "Тільки розчинники або розріджувачі на основі метанолу; інші готові суміші на основі метанолу".
Лист-роз`яснення Державної митної служби України від 03 червня 2020 року №2 16-4/16-02-02/7/1302 "Про оподаткування акцизним податком імпорту нафтопродуктів" (далі - Лист №1302) містить тлумачення застосування Закону України від 16 січня 2020 року № 466-ІХ "Про внесення змін до Податкового кодексу України щодо вдосконалення адміністрування податків, усунення технічних та логічних неузгодженостей у податковому законодавстві" (далі Закон 466-ІХ), яким, зокрема, передбачено встановлення акцизного податку на дизельне паливо з доданими важко-леткими фракціями рідкого палива, мінерального масла (олив) тощо.
Закон 466-ІХ містить положення про оподаткування акцизним податком товарів, які декларуються при їх ввезенні на митну територію України як складні розчинники (розріджувачі, інші суміші) на основі метилового спирту в товарній позиції 3814.
Як вже зазначалося судом, розчинник Solvent BiTiSOL згідно висновку управління експертиз та досліджень хімічної та промислової продукції СЛЕД Держмитслужби № 1420003700-0143 від 19 березня 2026 року являє собою прозору безбарвну рухливу однорідну рідину із специфічним запахом, що складається із суміші органічних летких сполук: толуол – 37,4 мас.%, метиловий спирт – 36,2 мас.%, ізопропіловий спирт – 7,2 мас.%, ацетон – 4,5 мас.%, етиловий спирт – 3,9 мас.%, етилацетат – 0,65 мас.%, бутилацетат – 0,42 мас.%, метил- трет бутиловий ефір – 0,16 мас.%
Водночас, за змістом Листа Державної митної служби України № 1302 розчинниками або розріджувачами на основі метанолу; іншими готовими сумішами на основі метанолу вважаються такі, у яких метанол за кількісним показником вираженим у масових відсотках у суміші переважає кожен з інших компонентів, згідно з правилом З (Ь) ОПІ.
З огляду на це та згідно з Законом 466-ІХ акцизним податком оподатковуються тільки складні органічні розчинники, розріджувачі або інші готові суміші на основі метанолу, в яких метанол за кількісним показником вираженим у масових відсотках у суміші переважає кожен з інших компонентів.
Розчинник Solvent BiTiSOL має вміст метилового спирту – 36,2 %, а толуолу - 37,4%, тобто метанол у складі цієї продукції не є основною речовиною, внаслідок чого не підпадає під дію пункту 215.3.4 Податкового кодексу України.
Водночас, суд враховує, що застосування хімічних речовин у якості добавок (присадок) до автомобільних палив визначається "Технічним регламентом щодо вимог до автомобільних бензинів, дизельного, суднових та котельних палив" (далі - "Технічний регламент"), який затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 01 серпня 2013 року № 927 (зі змінами).
Технічний регламент встановлює, що згідно з пунктом 12 "Автомобільні бензини" можливе додавання до автомобільних бензинів добавок (присадок), біоетанолу, етил-трет-бутилового етеру; згідно з пунктом 13 "Дизельне паливо" можливе додавання до дизельного палива добавок (присадок), добавок на основі метилових/етилових естерів жирних кислот.
Розчинник Solvent BiTiSOL є сумішшю органічних сполук та не є окремою сполукою визначеного хімічного складу, метанол не складає основу розчинника, тому що його масова частка не перевищує половину складу, а також нижче умісту другої органічної речовини - ізо-пропанолу.
Щодо висновку СЛЕД Держмитслужби № 1420003700-0143 від 19 березня 2026 року суд зазначає наступне.
Згідно зі статтею 72 Кодексу адміністративного судочинства України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.
Водночас, відповідно до статті 108 Кодексу адміністративного судочинства України висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими статтею 90 цього Кодексу. Відхилення судом висновку експерта повинно бути мотивованим у судовому рішенні.
Дослідивши цей висновок експертів, суд, користуючись наведеними приписами процесуального законодавства, відхиляє його через неповноту дослідження, а саме: цим висновком, крім наведення технічних характеристик досліджуваної рідини, не визначено (не ідентифіковано) як конкретного виду товару, так і коду УКТ ЗЕД товару, наданого на дослідження, про що зазначено у завданні для дослідження (аналізу, експертизи).
Отже, конкретний вид товару, наданого на експертне дослідження, фактично висновком СЛЕД не встановлено.
У зв`язку з чим цей доказ не підтверджує правомірності класифікації товару Розчинник IPAMET за кодом УКТЗЕД 3811190000, внаслідок чого не може бути прийнятий судом.
Згідно зі статтею 72 Кодексу адміністративного судочинства України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.
Відповідно до статей 73, 74, 75 ,76 цього Кодексу належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до уваги докази, які одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.
При цьому суд зазначає, що докази не можуть будуватися на припущеннях, вони повинні біти обґрунтовані, чітко встановлені обставини та надана відповідна оцінка.
Принцип обґрунтованості рішення суб`єкта владних повноважень має на увазі, що рішенням повинне бути прийнято з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії), на оцінці усіх фактів та обставин, що мають значення.
Частиною другою статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Пунктом 7 частини першої статті 4 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що суб`єктом владних повноважень є орган державної влади (у тому числі без статусу юридичної особи), орган місцевого самоврядування, їх посадова чи службова особа, інший суб`єкт при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг.
З аналізу вищезазначених норм вбачається, що відповідач повинен діяти відповідно до спеціально-дозвільного типу правового регулювання, яке побудовано на основі принципу "заборонено все, крім дозволеного законом". Застосування такого принципу забезпечує введення владних функцій у законні рамки і тим самим істотно обмежує можливі зловживання з боку держави та її органів.
Рішення, дії чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень, за загальним правилом, не можна визнати неправомірними, якщо вони ґрунтуються на законі, чинному на момент прийняття відповідного рішення таким суб`єктом.
При цьому відповідно до частини другої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони, зокрема, на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії).
Суд звертає увагу, що митним органом під час прийняття рішення Львівської митниці Державної митної служби України про класифікацію товарів №26UA20900000043-КТ від 30 березня 2026 року не взято до уваги того, що у висновку СЛЕД не зазначено коду УКТ ЗЕД. Тобто, відповідач самостійно, без врахування хімічних досліджень зробив висновок, що товар розчинникмає код УКТ ЗЕД 3811 11 19 00 00.
Отже, відповідачем прийнято оскаржуване рішення про визначення коду товару без всебічного, повного з`ясування обставин, які саме хімічні/фізичні властивості, виявлені під час експертних досліджень, спростовують задекларований позивачем код УКТЗЕД 381400 90 19.
Верховний Суд у постанові від 31 січня 2018 року у справі №804/5227/17, залишаючи без задоволення касаційну скаргу Миколаївської митниці Державної фіскальної служби на постанову Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 22 серпня 2017 року та ухвалу Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду від 03 жовтня 2017 року, підтвердив обґрунтованість висновків судів попередніх інстанцій про недоведення відповідачем обґрунтованості свого рішення від 14 серпня 2017 року №КТUA504000-0012-2017 про визначення коду товару та відповідно зміну коду товару із 2709001000 на 2710129000 через те, що у експертному висновку, який ліг в основу оскаржуваного рішення, не було визначено конкретного виду нафтопродукту та не встановлено коду УКТ ЗЕД товару, наданого на дослідження.
З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що в оскаржуваному рішенні та в даній справі відповідач, як суб`єкт владних повноважень, належних і достатніх доказів, які б свідчили, що декларантом неправильно визначено класифікацію товару, не надав.
При цьому судом враховується пункт 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, згідно з яким обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.
Відповідно до частини першої статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Частинами першою та другою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Враховуючи те, що відповідачем не доведено правомірності оскарженого у цій справі рішення про класифікацію товарів №26UA20900000043-КТ від 30 березня 2026 року, суд дійшов висновку про його протиправність та скасування.
Відтак, позовні вимоги підлягають задоволенню у повному обсязі.
Вирішуючи питання розподілу судових витрат, суд виходить з наступного.
Відповідно до частини першої статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Отже, понесені позивачем витрати зі сплати судового збору підлягають стягненню на користь позивача з відповідача.
Керуючись статтями 2, 6, 8, 9, 77, 132, 139, 243-246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -
ВИРІШИВ:
Позов задовольнити.
Визнати протиправним та скасувати Рішення Державної митної служби України щодо класифікації товарів №26UA20900000043-КТ від 30 березня 2026 року.
Стягнути на користь Приватного малого підприємства ФІРМА «ДЕМАРКЕТ Б-ХХ» за рахунок бюджетних асигнувань Державної митної служби України судові витрати зі сплати судового збору в розмірі 2 662,40 грн. (дві тисячі шістсот шістдесят дві гривні 40 копійок).  
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 КАС України після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Рішення може бути оскаржене в порядок та строки, передбачені статтею 295, 297 КАС України. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення до Третього апеляційного адміністративного суду.
Повне судове рішення складено 09 липня 2026 року. 

Суддя Д.В. Татаринов