КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
27 липня 2026 року м. Київ справа №320/21339/26
Київський окружний адміністративний суд у складі головуючої судді Василенко Г.Ю., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Бренд Проперті" до Волинської митниці про визнання протиправними, скасування рішень та карток відмови в прийнятті митних декларацій,
в с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду звернулось Товариство з обмеженою відповідальністю "Бренд Проперті" з позовом до Волинської митниці, в якому просить суд:
- визнати протиправними та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів №№ UA205050/2026/000008/2 від 20.01.2026; UA205050/2026/000027/2 від 02.02.2026; UA205050/2026/000032/1 від 12.02.2026; UA205050/2026/000039/2 від 25.02.2026; UA205050/2026/000043/2 від 02.03.2026; UA205050/2026/000050/2 від 10.03.2026; UA205050/2026/000058/2 від 17.03.2026; UA205050/2026/000066/2 від 14.04.2026; UA205050/2026/000067/2 від 16.04.2026; UA205050/2026/000070/2 від 27.04.2026;
- визнати протиправними та скасувати картки відмови в прийнятті митних декларацій, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення від 20.01.2026 № UA205050/2026/000052, від 02.02.2026 №UA205050/2026/000098, від 12.02.2026 № UA205050/2026/000137, від 25.02.2026 № UA205050/2026/000176, від 02.03.2026 № UA205050/2026/000197, від 10.03.2026 № UA205050/2026/000247, від 17.03.2026 № UA205050/2026/000274, від 14.04.2026 № UA205050/2026/000346, від 16.04.2026 № UA205050/2026/000354, від 27.04.2026 № UA205050/2026/000391.
Позовні вимоги обґрунтовано протиправністю оскаржуваних рішень з огляду на відсутність у відповідача обґрунтованого сумніву щодо правомірності визначення позивачем митної вартості задекларованих до ввезення на митну територію України товарів.
Ухвалою Київського окружного адміністративного суду відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).
Заперечуючи проти заявлених позовних вимог відповідач, у наданому до суду відзиві, наголошує на обґрунтованості прийнятих ним спірних рішень з огляду на відповідність вимогам чинного законодавства як самих рішень про коригування митної вартості товарів, так і дотримання визначеного законом порядку їх прийняття.
Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши усі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлено наступне.
Товариство з обмеженою відповідальністю "Бренд Проперті" (код ЄДРПОУ 43479830) є юридичною особою, суб`єктом господарювання, про що в Єдиний державний реєстр юридичних осіб, здійснено відповідний запис.
Позивач здійснює наступні види діяльності відповідно до кодів КВЕД: 14.19 Виробництво іншого одягу й аксесуарів (основний) 42.99 Будівництво інших споруд, н.в.і.у. 46.90 Неспеціалізована оптова торгівля 52.10 Складське господарство 68.10 Купівля та продаж власного нерухомого майна 68.20 Надання в оренду й експлуатацію власного чи орендованого нерухомого майна 68.31 Агентства нерухомості 68.32 Управління нерухомим майном за винагороду або на основі контракту 14.11 Виробництво одягу зі шкіри 14.12 Виробництво робочого одягу 14.13 Виробництво іншого верхнього одягу 14.14 Виробництво спіднього одягу 14.20 Виготовлення виробів із хутра 14.39 Виробництво іншого трикотажного та в`язаного одягу 46.16 Діяльність посередників у торгівлі текстильними виробами, одягом, хутром, взуттям і шкіряними виробами 46.41 Оптова торгівля текстильними товарами 46.42 Оптова торгівля одягом і взуттям 47.71 Роздрібна торгівля одягом у спеціалізованих магазинах 47.79 Роздрібна торгівля уживаними товарами в магазинах 46.51 Оптова торгівля комп`ютерами, периферійним устаткованням і програмним забезпеченням 58.29 Видання іншого програмного забезпечення 62.01 Комп`ютерне програмування 63.11 Оброблення даних, розміщення інформації на веб-вузлах і пов`язана з ними діяльність 63.12 Веб-портали 66.22 Діяльність страхових агентів і брокерів 46.19 Діяльність посередників у торгівлі товарами широкого асортименту 46.52 Оптова торгівля електронним і телекомунікаційним устаткуванням, деталями до нього.
Позивачем було укладено Контракт купівлі-продажу №03/2025/МВ від 19.03.2025 відповідно до якого Modern World OU, Естонія, надалі «Продавець», в особі директора Tetiana Fedoruk, що діє на підставі установчих документів, з однієї сторони, та ТОВ "БРЕНД ПРОПЕРТІ", Україна в особі директора Пухир Павло, що діє на підставі Статуту, надалі «Покупець» з другої сторони, уклали даний Контракт купівлі продажу (надалі по тексту «Контракт») про наступне:
1.1. Даний Контракт відноситься до угод купівлі продажу Товару, що підлягає оплаті на умовах, що визначені Сторонами в цьому Контракті.
1.2. За даним Контрактом Продавець зобов`язується передати Покупцю продукцію згідно з Фактурою (в подальшому «Товар»). 
1.3. Товар, що підлягає продажу за цим Контрактом повинен бути вільний від будь-яких застав, прав, майнових чи немайнових претензій | (вимог) третіх осіб. 
2.1. Товар, що підлягає продажу за цим Контрактом, поставляється Покупцю комплектно в кількості, що визначена в Фактурі.
2.2. Якість Товару повинна відповідати стандартам якості для подібного роду товарів, стандартам та технічним умовам країни - виробника Товару, а також звичайним вимогам якості.
3.1. Продавець поставляє Покупцю Товар на територію України на умовах СPT або FCА, згідно INCOTERMS 2020. Умови поставки вказуються в фактурі до кожної поставки.
4.1. Ціна Товару, що підлягає поставці встановлюється в Євро та зазначається у Фактурі.
4.2. Сторони погодили, що загальна вартість Товару за цим Контрактом становить 5 000 000,00 Євро.
5.1. Оплата за товар може бути як у вигляді передоплати, так і можлива відстрочка на 180 (сто вісімдесят) днів з моменту перетину митного кордону України. Валюта платежу може не відповідати валюті ціни. Оплата може здійснюватись в долара США, в перерахунку Євро в долари США на основі курсу НБУ на дату платежу. Продавець погоджується прийняти | оплату за відвантажений товар як в Доларах СIIIA так і в ЄВРО по всіх поставках, які стосуються даного Контракту. Остаточне рішення щодо вибору валюти оплати приймає Покупець.
5.2. Розрахунки за цим Контрактом проводяться в безготівковій формі шляхом банківського переказу грошових коштів з поточного рахунку Покупця, на поточний рахунок Продавця згідно з цього контракту.
5.3. Всі податки, мито та інші збори по виконанню даного Контракту на території країни Продавця несе Продавець, а на території країни Покупця Покупець.
5.4. Кожна сторона несе витрати по своєму банку та банку кореспонденту. Витрати банків посередників несе Покупець.
6.1. Продавець зобов`язаний: передати Покупцю Товар, вільний від будь-яких застав, майнових та немайнових прав та вимог третіх осіб; в момент передачі товару передати Покупцю Фактуру, документи необхідні для розмитнення Товару та інші документи що передбачені цим Контрактом; забезпечити комплектність Товару відповідно до вимог, що ставляться до товарів подібного роду; нести всі витрати, пов`язані з завантаженням Товару; нести всі ризики пошкодження чи втрати Товарy до моменту його передачі у розпорядження Покупця у відповідності до умов даного Контракту;
6.2. Покупець зобов`язаний: прийняти поставку Товару в погодженому Сторонами місці; нести всі ризики пошкодження чи втрати Товару з дати його одержання;
6.3 В разі невиконання Продавцем зобов`язань по поставці товару попередня оплата має бути повернута на розрахунковий рахунок Покупця в термін 90 днів з дати зарахування авансового платежу на рахунок Продавця.
7.1. Товар, що поставляється за даним Контрактом повинен бути запакований та промаркований Продавцем згідно із письмовими вказівками Покупця. Упакування повинно відповідати вимогам, що зазвичай ставляться до упаковування такого роду товарів, та забезпечувати достатній захист та збереження продукції від ушкоджень у будь-яку погоду під час транспортування, та бути водночас легким, міцним та забезпечувати можливість завантаження розвантаження без | його пошкодження із використанням звичних механізмів.
На виконання вказаних вище умов контракту позивачем замовлено та узгоджено з Продавцем поставку партій товару, а саме вживаного одягу, взуття і текстильних виробів згідно рахунків-фактур (Інвойсів): №№ 2025/MB-32 від 19.01.2026, 2025/MB-33 від 26.01.2026, 2025/MB-34 від 09.02.2026, 2025/MB-35 від 24.02.2026, 2025/MB-36 від 27.02.2026, 2025/MB-37 від 06.03.2026, 2025/MB-38 від 16.03.2026, 2025/MB-39 від 11.04.2026, 2025/MB-40 від 15.04.2026, 2025/MB-41 від 23.04.2026.
Перевезення вантажів здійснювалося на підставі СMR №712817 від 21.04.2026; №711358 від 11.04.2026; №000066 від 09.04.2026; №098018 від 12.03.2026; №АА1768/0403 від 04.03.2026; №98189 від 24.02.2026; №030352 від 21.02.2026; №030354 від 06.02.2026; №030863 від 26.01.2026; №010925 від 14.01.2026 транспортними засобами з державними номерними знаками: НОМЕР_8/НОМЕР_9, НОМЕР_1 / НОМЕР_2 , НОМЕР_10/НОМЕР_11, НОМЕР_10/НОМЕР_12, НОМЕР_13/НОМЕР_14, НОМЕР_15/НОМЕР_16, НОМЕР_3 / НОМЕР_4 , НОМЕР_17/НОМЕР_18, НОМЕР_5 /НОМЕР_19, НОМЕР_6 / НОМЕР_7 .
Після доставки товарів згідно з вищеперерахованих Інвойсах до митного кордону України митним брокером позивача було подано відповідачу митні декларації від 20.01.2026 № 26UA205050001755U0; від 02.02.2026 № 26UA205050003199U9; від 12.02.2026 № 26UA205050004523U5; від 25.02.2026 № 26UA205050005975U9; від 02.03.2026 № 26UA205050006641U0; від 10.03.2026 № 26UA205050007783U8; від 17.03.2026 № 26UA205050008823U1; від 14.04.2026 № 26UA205050012456U3; від 16.04.2026 № 26UA205050012803U2; від 27.04.2026 № 26UA205050014341U3, згідно яких задекларована декларантом митна вартість Товарів обчислена за 1 методом, тобто за ціною Контракту в діапазоні 0,6 Євро за 1 кг.
На підтвердження заявленої митної вартості товарів декларантом разом із митною декларацією надано до митного органу, зокрема наступні документи: контракт, фактури (Інвойси), міжнародна товарно-транспортна накладна (CMR); сертифікат якості та дезінфекції.
Митним органом по кожній митній декларації було запропоновано позивачу протягом 10-ти календарних днів надати всі документи, що перелічені в частині 3 статті 53 МК України.
У відповідь на вказані повідомлення позивач, вважаючи, що подав достатній пакет документів та у зв`язку з відсутністю конкретного переліку документів, які митний орган витребував для підтвердження митної вартості, просив завершити митне оформлення на підставі вже поданих документів.
По вказаних вище поданих митних деклараціях відповідач прийняв рішення про коригування митної вартості товарів №№ №№ UA205050/2026/000008/2 від 20.01.2026; UA205050/2026/000027/2 від 02.02.2026; UA205050/2026/000032/1 від 12.02.2026; UA205050/2026/000039/2 від 25.02.2026; UA205050/2026/000043/2 від 02.03.2026; UA205050/2026/000050/2 від 10.03.2026; UA205050/2026/000058/2 від 17.03.2026; UA205050/2026/000066/2 від 14.04.2026; UA205050/2026/000067/2 від 16.04.2026; UA205050/2026/000070/2 від 27.04.2026, якими збільшено суму митних платежів за 6 методом з розрахунку 1,2645 євро за 1 кг товару, а також прийнято картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення, а саме: від 20.01.2026 № UA205050/2026/000052, від 02.02.2026 №UA205050/2026/000098, від 12.02.2026 № UA205050/2026/000137, від 25.02.2026 № UA205050/2026/000176, від 02.03.2026 № UA205050/2026/000197,від 10.03.2026 № UA205050/2026/000247, від 17.03.2026 № UA205050/2026/000274,від 14.04.2026 № UA205050/2026/000346, від 16.04.2026 № UA205050/2026/000354,від 27.04.2026 № UA205050/2026/000391, згідно з яких було відмовлено у ми;тному оформленні (випуску) товарів з причини приведення рівня митної вартості в графах 12,45 МД у відповідності до відповідного рішення про визначення митної вартості.
У порядку вимог статті 55 МК України вищезазначені товари було випущено у вільний обіг.
Дослідивши рішення про коригування митної вартості, вбачається, що:
1. Під час здійснення контролю за правильністю визначення митної вартості товарів було встановлено, що документи, які подані для підтвердження заявленої митної вартості, не містять усіх відомостей, необхідних для визначення митної вартості за методом, обраним декларантом, та містять розбіжності. Продавцем товарів відповідно до контракту від 19.03.2025 №03/2025/MB (далі- Контракт) є ModernWorld OU (Естонія), та країною відправлення в графі 15 ЕМД № 26UA205050001709U4 декларантом вказано Естонію, тоді як завантаження товарів згідно графи 4 CMR від 14.01.2026 № 010925 (далі- CMR) відбулося в Бельгії. Вказане може свідчити про надання неправдивих відомостей, а також про наявність третіх осіб в ланцюгу постачання товарів, які не є стороною Контракту, що створює ризик наявності комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов Контракту, витрати на оплату яких можуть бути невід`ємними складовими митної вартості товарів. Отже, існує ризик недостовірності повноти декларування всіх складових митної вартості товарів. Завантаження товарів відбулося 14.01.2026 (згідно графи 4 CMR), тоді як товари були продані згідно інвойсу № 2025/MB-32 лише 19.01.2026. При цьому, в графі 5 CMR вже вказано інвойс №2025/MB-32 (тобто, номер інвойсу був вказаний в CMR ще до дати його видачі). Вказане може свідчити про надання неправдивих відомостей стосовно умов та ціни придбання товарів, а також надання недостовірних документів.
2. Під час здійснення контролю за правильністю визначення митної вартості товарів було встановлено, що документи, які подані для підтвердження заявленої митної вартості, не містять усіх відомостей, необхідних для визначення митної вартості за методом, обраним декларантом, та містять розбіжності. Продавцем товарів відповідно до контракту від 19.03.2025 №03/2025/MB (далі- Контракт) є ModernWorld OU (Естонія), та країною відправлення в графі 15 ЕМД № 26UA205050003152U7 декларантом вказано Естонію, тоді як завантаження товарів згідно графи 4 CMR від 26.01.2026 № 030863 (далі- CMR) відбулося в Бельгії. Вказане може свідчити про надання неправдивих відомостей, а також про наявність третіх осіб в ланцюгу постачання товарів, які не є стороною Контракту, що створює ризик наявності комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов Контракту, витрати на оплату яких можуть бути невід`ємними складовими митної вартості товарів. Отже, існує ризик недостовірності повноти декларування всіх складових митної вартості товарів.
3. Під час здійснення контролю за правильністю визначення митної вартості товару було встановлено, що документи, які подані для підтвердження заявленої митної вартості, не містять усіх відомостей, необхідних для визначення митної вартості за методом, обраним декларантом, та містять розбіжності. Продавцем товару відповідно до контракту від 19.03.2025 №03/2025/MB (далі- Контракт) є ModernWorld OU (Естонія), та країною відправлення в графі 15 ЕМД № 26UA205050004487U1 декларантом вказано Естонію, тоді як завантаження товарів згідно графи 4 CMR від 06.02.2026 № 030354 (далі- CMR) відбулося в Бельгії. Вказане може свідчити про надання неправдивих відомостей, а також про наявність третіх осіб в ланцюгу постачання товару, які не є стороною Контракту, що створює ризик наявності комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов Контракту, витрати на оплату яких можуть бути невід`ємними складовими митної вартості товару. Отже, існує ризик недостовірності повноти декларування всіх складових митної вартості товару. CMR складена 06.02.2026 (згідно графи 21 CMR), тоді як товар був проданий згідно інвойсу № 2025/MB-34 лише 09.02.2026. При цьому, в графі 5 CMR вже вказано інвойс №2025/MB-34 (тобто, номер інвойсу був вказаний в CMR ще до дати його видачі). Вказане може свідчити про надання неправдивих відомостей стосовно умов та ціни придбання товару, а також надання недостовірних документів.
4. Під час здійснення контролю за правильністю визначення митної вартості товару було встановлено, що документи, які подані для підтвердження заявленої митної вартості, не містять усіх відомостей, необхідних для визначення митної вартості за методом, обраним декларантом, та містять розбіжності. Продавцем товару відповідно до контракту від 19.03.2025 №03/2025/MB (далі- Контракт) є ModernWorld OU (Естонія), та країною відправлення в графі 15 ЕМД № 26UA205050005900U1 декларантом вказано Естонію, тоді як завантаження товару згідно графи 4 CMR від 21.02.2026 № 030352 (далі- CMR) відбулося в Німеччині. Вказане може свідчити про надання неправдивих відомостей, а також про наявність третіх осіб в ланцюгу постачання товару, які не є стороною Контракту, що створює ризик наявності комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов Контракту, витрати на оплату яких можуть бути невід`ємними складовими митної вартості товару. Отже, існує ризик недостовірності повноти декларування всіх складових митної вартості товару. CMR складена 21.02.2026 (згідно графи 21 CMR), тоді як товар був проданий згідно інвойсу № 2025/MB-35 лише 24.02.2026. При цьому, в графі 5 CMR вже вказано інвойс №2025/MB-35 (тобто, номер інвойсу був вказаний в CMR ще до дати його видачі). Вказане може свідчити про надання неправдивих відомостей стосовно умов та ціни придбання товару, а також надання недостовірних документів.
5. Під час здійснення контролю за правильністю визначення митної вартості товарів було встановлено, що документи, які подані для підтвердження заявленої митної вартості, не містять усіх відомостей, необхідних для визначення митної вартості за методом, обраним декларантом, та містять розбіжності. Продавцем товарів відповідно до контракту від 19.03.2025 №03/2025/MB (далі- Контракт) є ModernWorld OU (Естонія), та країною відправлення в графі 15 ЕМД № 26UA205050006536U4 декларантом вказано Естонію, тоді як завантаження товарів згідно графи 4 CMR від 24.02.2026 № 98189 (далі- CMR) відбулося в Бельгії. Вказане може свідчити про надання неправдивих відомостей, а також про наявність третіх осіб в ланцюгу постачання товарів, які не є стороною Контракту, що створює ризик наявності комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов Контракту, витрати на оплату яких можуть бути невід`ємними складовими митної вартості товарів. Отже, існує ризик недостовірності повноти декларування всіх складових митної вартості товарів. CMR складена 24.02.2026 (згідно графи 21 CMR), тоді як товари були продані згідно інвойсу № 2025/MB-36 лише 27.02.2026. При цьому, в графі 5 CMR вже вказано інвойс №2025/MB-36 (тобто, номер інвойсу був вказаний в CMR ще до дати його видачі). Вказане може свідчити про надання неправдивих відомостей стосовно умов та ціни придбання товарів, а також надання недостовірних документів.
6. Під час здійснення контролю за правильністю визначення митної вартості товарів було встановлено, що документи, які подані для підтвердження заявленої митної вартості, не містять усіх відомостей, необхідних для визначення митної вартості за методом, обраним декларантом, та містять розбіжності. Продавцем товарів відповідно до контракту від 19.03.2025 №03/2025/MB (далі- Контракт) є ModernWorld OU (Естонія), та країною відправлення в графі 15 ЕМД № 26UA205050007731U7 декларантом вказано Естонію, тоді як завантаження товарів згідно графи 4 CMR від 04.03.2026 № АА1768/0403 (далі- CMR) відбулося в Бельгії. Вказане може свідчити про надання неправдивих відомостей, а також про наявність третіх осіб в ланцюгу постачання товарів, які не є стороною Контракту, що створює ризик наявності комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов Контракту, витрати на оплату яких можуть бути невід`ємними складовими митної вартості товарів. Отже, існує ризик недостовірності повноти декларування всіх складових митної вартості товарів. CMR складена 04.03.2026 (згідно графи 21 CMR), тоді як товари були продані згідно інвойсу № 2025/MB-37 лише 06.03.2026. При цьому, в графі 5 CMR вже вказано інвойс №2025/MB-37 (тобто, номер інвойсу був вказаний в CMR ще до дати його видачі). Вказане може свідчити про надання неправдивих відомостей стосовно умов та ціни придбання товарів, а також надання недостовірних документів.
7. Під час здійснення контролю за правильністю визначення митної вартості товарів було встановлено, що документи, які подані для підтвердження заявленої митної вартості, не містять усіх відомостей, необхідних для визначення митної вартості за методом, обраним декларантом, та містять розбіжності. Продавцем товарів відповідно до контракту від 19.03.2025 №03/2025/MB (далі- Контракт) є ModernWorld OU (Естонія), та країною відправлення в графі 15 ЕМД № 26UA205050008768U8 декларантом вказано Естонію, тоді як завантаження товарів згідно графи 4 CMR від 12.03.2026 № 098018 (далі- CMR) відбулося в Бельгії. Вказане може свідчити про надання неправдивих відомостей, а також про наявність третіх осіб в ланцюгу постачання товарів, які не є стороною Контракту, що створює ризик наявності комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов Контракту, витрати на оплату яких можуть бути невід`ємними складовими митної вартості товарів. Отже, існує ризик недостовірності повноти декларування всіх складових митної вартості товарів. CMR складена 12.03.2026 (згідно графи 21 CMR), тоді як товари були продані згідно інвойсу № 2025/MB-38 лише 16.03.2026. При цьому, в графі 5 CMR вже вказано інвойс №2025/MB-38 (тобто, номер інвойсу був вказаний в CMR ще до дати його видачі). Вказане може свідчити про надання неправдивих відомостей стосовно умов та ціни придбання товарів, а також надання недостовірних документів.
8. Під час здійснення контролю за правильністю визначення митної вартості товарів було встановлено, що документи, які подані для підтвердження заявленої митної вартості, не містять усіх відомостей, необхідних для визначення митної вартості за методом, обраним декларантом, та містять розбіжності. Продавцем товарів відповідно до контракту від 19.03.2025 №03/2025/МВ (далі- Контракт) с Modern World OU (Естонія), та країною відправлення в графі 15 ЕМД № 26UA20505000773117 декларантом вказано Естонію, тоді як завантаження товарів згідно графи 4 СМР від 04.03.2026 № AA1768/0403 (далі- СМR) відбулося в Бельгії. Вказане може свідчити про надання неправдивих відомостей, а також про наявність третіх осіб в ланцюгу постачання товарів, які не є стороною Контракту, що створює ризик наявності комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов Контракту, витрати на оплату яких можуть бути невід`ємними складовими митної вартості товарів. Отже, існує ризик недостовірності повноти декларування всіх складових митної вартості товарів. CMR складена 04.03.2026 (згідно графи 21 CMR), тоді як товари були продані згідно інвойсу № 2025/МВ-37 лише 06.03.2026. При цьому, в графі 5 CMR вже вказано інвойс №2025/МВ-37 (тобто, номер інвойсу був вказаний в CMR ще до дати його видачі). Вказане може свідчити про надання неправдивих відомостей стосовно умов та ціни придбання товарів, а також надания недостовірних документів.
9. Під час здійснення контролю за правильністю визначення митної вартості товарів було встановлено, що документи, які подані для підтвердження заявленої митної вартості, не містять усіх відомостей, необхідних для визначення митної вартості за методом, обраним декларантом, та містять розбіжності. Продавцем товарів відповідно до контракту від 19.03.2025 №03/2025/MB (далі- Контракт) є ModernWorld OU (Естонія), та країною відправлення в графі 15 ЕМД № 26UA205050012711U1 декларантом вказано Естонію, тоді як завантаження товарів згідно графи 4 CMR від 11.04.2026 № 711358 (далі- CMR) відбулося в Нідерландах. Вказане може свідчити про надання неправдивих відомостей, а також про наявність третіх осіб в ланцюгу постачання товарів, які не є стороною Контракту, що створює ризик наявності комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов Контракту, витрати на оплату яких можуть бути невід`ємними складовими митної вартості товарів. Отже, існує ризик недостовірності повноти декларування всіх складових митної вартості товарів. Завантаження товарів відбулося 11.04.2026 (згідно графи 4 CMR), тоді як товари були продані згідно інвойсу № 2025/MB-40 лише 15.04.2026. При цьому, в графі 5 CMR вже вказано інвойс №2025/MB-40 (тобто, номер інвойсу був вказаний в CMR ще до дати його видачі). Вказане може свідчити про надання неправдивих відомостей стосовно умов та ціни придбання товарів, а також надання недостовірних документів.
10. Під час здійснення контролю за правильністю визначення митної вартості товарів було встановлено, що документи, які подані для підтвердження заявленої митної вартості, не містять усіх відомостей, необхідних для визначення митної вартості за методом, обраним декларантом, та містять розбіжності. Продавцем товарів відповідно до контракту від 19.03.2025 №03/2025/MB (далі- Контракт) є ModernWorld OU (Естонія), та країною відправлення в графі 15 ЕМД № 26UA205050014187U1 декларантом вказано Естонію, тоді як завантаження товарів згідно графи 4 CMR від 21.04.2026 № 712817 (далі- CMR) відбулося в міста Ган (Німеччина). Вказане може свідчити про надання неправдивих відомостей, а також про наявність третіх осіб в ланцюгу постачання товарів, які не є стороною Контракту, що створює ризик наявності комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов Контракту, витрати на оплату яких можуть бути невід`ємними складовими митної вартості товарів. Отже, існує ризик недостовірності повноти декларування всіх складових митної вартості товарів. CMR складена 21.04.2026 (згідно графи 21 CMR), тоді як товари були продані згідно інвойсу № 2025/MB-41 лише 23.04.2026. При цьому, в графі 5 CMR вже вказано інвойс №2025/MB-41 (тобто, номер інвойсу був вказаний в CMR ще до дати його видачі). Вказане може свідчити про надання неправдивих відомостей стосовно умов та ціни придбання товарів, а також надання недостовірних документів.
Позивачем було здійснено запит на контрагента з метою з`ясування вищенаведених вимог.
Контрагентом надано відповідь, в якій зазначено: "У відповідь на лист від 23 травня 2025 № 25/05/23-1, який ми отримали. Повідомляєм вам в зв`зку з тим, що компанія виде свою економічно діяльність по всій території Європейського Союза і має ділові відносини з багатьма резидентами ЄС, які надають можливість збирати, зберігати та відправляти товар (вживаний одяг, вживане взуття, вживаний текстиль) безпосередньо зі своїх складів. Для того щоб мінімізувати витрати та час при транспортуванні, компанією було прийнято рішення відправляти, вище зазначений товар, відразу вам. Що не суперечить пункту 14.2, контракта купівлі-продажу № 03/2025/МВ від 19.03.2025".
Не погоджуючись із рішеннями відповідача про коригування митної вартості товарів та прийнятими за їх наслідками картками відмови у прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення, позивач звернувся до суду з даним адміністративним позовом.
Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд виходить з наступного.
Стаття 19 Конституції України передбачає, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відносини, що пов`язані із справлянням митних платежів регулюються Митним кодексом України, Податковим кодексом України та іншими законами України з питань оподаткування.
МК України №4495-VІ від 13.03.2012 (у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) встановлює порядок визначення митної вартості імпортованих товарів та правила її декларування, а також регулює правовідносини з приводу митного контролю та митного оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення, що переміщуються через митний кордон України. 
Відповідно до частини першої статті 246 МК України метою митного оформлення є забезпечення дотримання встановленого законодавством України порядку переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, а також забезпечення статистичного обліку ввезення на митну територію України, вивезення за її межі і транзиту через її територію товарів.
Згідно зі статтею 248 МК України митне оформлення розпочинається з моменту подання митному органу декларантом або уповноваженою ним особою митної декларації або документа, який відповідно до законодавства її замінює, та документів, необхідних для митного оформлення, а в разі електронного декларування - з моменту отримання митним органом від декларанта або уповноваженої ним особи електронної митної декларації або електронного документа, який відповідно до законодавства замінює митну декларацію.
Декларування здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення, зокрема, код товару згідно з УКТ ЗЕД; фактурна вартість товарів; митна вартість товарів та метод її визначення; суми митних платежів; спосіб забезпечення сплати митних платежів (у разі застосування заходів гарантування їх сплати) (стаття 257 МК України).
Частиною сьомою статті 257 МК України передбачено, що перелік відомостей, що підлягають внесенню до митних декларацій, обмежується лише тими відомостями, які є необхідними для цілей справляння митних платежів, формування митної статистики, а також для забезпечення додержання вимог цього Кодексу та інших законодавчих актів.
Митне оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення здійснюється митними органами на підставі митної декларації, до якої декларантом залежно від митних формальностей, установлених цим Кодексом для митних режимів, та заявленої мети переміщення вносяться відомості, передбачені частиною восьмою вказаної статті, у тому числі відомості про найменування товару, код товару згідно з УКТ ЗЕД, фактурну вартість товарів, митну вартість товарів та метод її визначення.
Статтями 49, 50 МК України визначено, що митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
При цьому, ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, це загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю або на користь продавця через третіх осіб та/або на пов`язаних із продавцем осіб для виконання зобов`язань продавця (частина п`ята статті 58 МК України).
Система визначення митної вартості товарів ґрунтується на загальних принципах митної оцінки, прийнятих у міжнародній практиці. Міжнародно-правовим стандартом, на який зорієнтоване українське митне законодавство, є угоди по застосуванню статті VII Генеральної угоди з тарифів і торгівлі 1994 року (ГААТ).
Згідно з частиною другою статті VII ГААТ оцінка імпортованого товару для митних цілей повинна ґрунтуватися на дійсній вартості імпортованого товару, на який розраховується мито, або подібного товару і не повинна ґрунтуватися на вартості товару національного походження чи на довільній або фіктивній вартості.
Частинами четвертою та п`ятою статті 58 МК України передбачено, що митною вартістю товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товари, якщо вони продаються на експорт в Україну, скоригована в разі потреби з урахуванням положень частини десятої цієї статті. Ціною, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, вважається загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю або на користь продавця через третіх осіб та/або на пов`язаних із продавцем осіб для виконання зобов`язань продавця.
При визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, додаються витрати (складові митної вартості), якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, за переліком, що визначений частиною десятою статті 58 МК України, серед яких, зокрема, витрати на транспортування оцінюваних товарів до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України, якщо такі платежі не включаються до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті.
Згідно зі статтею 51 МК України митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу.
Відповідно до статті 52 МК України заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів. При цьому, декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані: 1) заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з митним органом; 2) подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню; 3) нести всі додаткові витрати, пов`язані з коригуванням митної вартості або наданням митному органу додаткової інформації.
Відповідно до статті 57 МК України, визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний. Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції). Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.
Згідно з частиною другою статті 54 МК України контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу.
Статтею 58 МК України передбачено, що метод визначення митної вартості за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, застосовується у разі, якщо, зокрема, щодо продажу оцінюваних товарів або їх ціни відсутні будь-які умови або застереження, які унеможливлюють визначення вартості цих товарів. Метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні. У разі якщо митна вартість не може бути визначена за основним методом, застосовуються другорядні методи, зазначені у пункті 2 частини першої статті 57 цього Кодексу.
Відповідно до пункту 1 частини четвертої статті 54 МК України митний орган під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів зобов`язаний здійснювати контроль заявленої декларантом або уповноваженою ним особою митної вартості товарів шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих зазначеними особами документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
Митний орган з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів має право упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості (пункт 1 частини п`ятої статті 54 МК України). 
Цією ж статтею визначено, що у випадках, встановлених цим Кодексом, митний орган наділений правом письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи встановлені статтею 53 цього Кодексу додаткові документи та відомості, якщо це необхідно для прийняття рішення про визнання заявленої митної вартості.
Відповідно до положень статті 53 МК України у випадках, передбачених цим Кодексом, декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.
Документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.
У силу положень частини п`ятої статті 53 МК України забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті.
Дана норма кореспондується з положеннями частини третьої статті 318 МК України, якою встановлено, що митний контроль передбачає виконання митними органами мінімуму митних формальностей, необхідних для забезпечення додержання законодавства України з питань митної справи.
Це також відповідає стандартним правилам, встановленим пунктами 3.16 та 6.2 Загального додатку до Міжнародної конвенції про спрощення та гармонізацію митних процедур, до якої Україна приєдналась згідно із Законом України "Про внесення змін до Закону України "Про приєднання України до Протоколу про внесення змін до Міжнародної конвенції про спрощення та гармонізацію митних процедур" №3018-VI від 15.02.2011, якими запроваджено стандартні правила: на підтвердження декларації на товари митна служба вимагає тільки ті документи, які є необхідними для проведення контролю за даною операцією та забезпечення виконання усіх вимог щодо застосування митного законодавства; митний контроль обмежується мінімумом, необхідним для забезпечення дотримання митного законодавства.
Разом з цим, якщо документи, зазначені в частині другій статті 53 МК України, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини (частини третя статті 53 МК України).
Відповідно до частини третьої статті 58 МК України у разі якщо митна вартість не може бути визначена за основним методом, застосовуються другорядні методи, зазначені у пункті 2 частини першої статті 57 цього Кодексу.
Згідно з частинами першою-третьою статті 64 МК України у разі якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58-63 цього Кодексу, митна вартість оцінюваних товарів визначається з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (ГААТ).
Митна вартість, визначена згідно з положеннями цієї статті, повинна ґрунтуватися на раніше визнаних (визначених) органами доходів і зборів митних вартостях.
Митна вартість імпортних товарів не визначається згідно із положеннями цієї статті на підставі:
1) ціни товарів українського походження на внутрішньому ринку України;
2) системи, яка передбачає прийняття для митних цілей вищої з двох альтернативних вартостей;
3) ціни товарів на внутрішньому ринку країни-експортера;
4) вартості виробництва, іншої, ніж обчислена вартість, визначена для ідентичних або подібних (аналогічних) товарів відповідно до положень статті 63 цього Кодексу;
5) ціни товарів, що поставляються з країни-експортера до третіх країн;
6) мінімальної митної вартості;
7) довільної чи фіктивної вартості.
Відповідно до частини першої статті 55 МК України рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається митним органом у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо митним органом у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.
Частиною другою статті 55 МК України передбачено, що прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити:
1) обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано;
2) наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом;
3) вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених частиною третьою статті 53 цього Кодексу, за умови надання яких митна вартість може бути визнана митним органом;
4) обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування;
5) інформацію про:
а) право декларанта або уповноваженої ним особи на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються:
у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною митним органом;
у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу Х цього Кодексу в розмірі, визначеному митним органом відповідно до частини сьомої цієї статті;
б) право декларанта або уповноваженої ним особи оскаржити рішення про коригування заявленої митної вартості до органу вищого рівня відповідно до глави 4 цього Кодексу або до суду.
З аналізу частин першої та другої статті 53 МК України слідує, що законом визначений вичерпний перелік документів, що подається декларантом митному органу для підтвердження заявленої митної вартості товарів та обраного методу її визначення.
Митні органи мають право витребовувати додаткові документи на підтвердження задекларованої митної вартості у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей, що є обов`язковою обставиною, з якою закон пов`язує можливість витребовування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів. Разом з тим витребувати необхідно ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені статтею 53 МК України. Ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації.
Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду України від 30.06.2015 (справа 21-591а15).
Згідно з пунктом 2 частини шостої статті 54 МК України, на підставі якого відповідач прийняв рішення про коригування митної вартості товарів, митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій-четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
Тобто умовою, з якою закон пов`язує право митниці самостійно розраховувати митну вартість заявлених декларантом товарів, є наявність документально підтверджених обставин, що свідчать про заявлення декларантом неповних та/або недостовірних відомостей про товар та ціну, яку за нього сплачено.
Отже, рішення митного органу не може ґрунтуватися на припущеннях, на сумнівах про повноту й достовірність відомостей про заявлену митну вартість товару; висновки цього органу повинні ґрунтуватися на достовірних і вичерпних доказах.
Судом після дослідження оскаржуваних рішень відповідача про коригування митної вартості товарів встановлено, що вони не містять конкретної складової митної вартості товару, яка не була б підтверджена позивачем під час його митного декларування та митного оформлення за поданими ним митними деклараціями.
Суд критично ставиться до тверджень відповідача, наведених в оскаржуваних рішеннях про коригування митної вартості товарів, про те, що в наданих до митного оформлення документах позивача, які підтверджують митну вартість товарів, є розбіжності, а також що в них відсутні всі відомості, що б підтверджували числові значення складових митної вартості.
Щодо наявності розбіжностей щодо відправника товару та місця відправлення, суд зазначає таке.
З наявних в матеріалах справи копій інвойсів №№ 2025/MB-32 від 19.01.2026, 2025/MB-33 від 26.01.2026, 2025/MB-34 від 09.02.2026, 2025/MB-35 від 24.02.2026, 2025/MB-36 від 27.02.2026, 2025/MB-37 від 06.03.2026, 2025/MB-38 від 16.03.2026, 2025/MB-39 від 11.04.2026, 2025/MB-40 від 15.04.2026, 2025/MB-41 від 23.04.2026 вбачається, що поставка товару здійснюється на умовах: CPT KYIV Ukraine.
Відповдіно до умов CPT визначено обов`язки відправника (продавця).
Так, продавець організовує і оплачує транспортування товару до вказаного місця призначення. Продавець також зобов`язаний оплатити витрати на експортне оформлення. Однак після того, як товар переданий перевізнику, всі ризики переходять до покупця, навіть якщо товар ще не прибув у кінцевий пункт призначення.
З пояснень позивача, зазначених у позові вбачається, що місце відправлення партій товарів може відрізнятися від місця завантаження враховуючи те, що контрагенти постачальники імпортованого позивачем товару мають відокремленні структурні підрозділи в країнах Євросоюзу і комплектування партій товару же відбуватися з декількох складів продавця, місцезнаходження якого може відрізнятися від місця реєстрації юридичної особи, що в жодному разі не є порушенням обчислення митної вартості товарів, оскільки, як вже зазначалось вище, згідно з умов контрактів, враховуючи умову поставки CPT KYІV за правилами Інкотермс 2020, в ціну товару вже включено пакування, маркування, завантаження, всі податки та мито, інші збори на території країни продавця, а також вартість доставки до міста Київ імпортованих товарів.
Таким чином, суд зазначає, що різниця у місцях відправлення та завантаження товарів не має впливу на митну вартість товарів та не змінює її шляхом збільшення оплати за транспортування товарів з різних країн відправлення, оскільки вартість доставки вже включена до вартості таких товарів, ще до моменту їх відправлення.
Суд зауважує, що саме по собі припущення митного органу про подання декларантом невідповідних документів чи наявності в них розбіжностей, відмінність між рівнем заявленої декларантом митної вартості товару та рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких вже здійснено, не є достатнім для висновку про недостовірність даних щодо митної вартості товарів, заявленої декларантом, або беззаперечною підставою для незастосування обраного ним методу визначення митної вартості.
Аналогічні висновки викладені у постановах Верховного Суду від 13.08.2020 у справі № 815/3451/16, від 12.06.2020 у справі №826/4434/16, від 10.10.2019 у справі №809/1469/16.
З матеріалів справи судом встановлено, що відповідач не встановив таких розбіжностей, які дійсно мають вплив на правильність визначення митної вартості, або ж ознак підробки у поданих документах чи відсутність усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товар згідно з умовами поставки, визначеними договірними сторонами (продавцем та покупцем), а сумніви митного органу щодо складових митної вартості імпортованого товару ґрунтуються виключно на його припущеннях.
Також в якості правомірності винесення оскаржуваних рішень відповідач посилається на те, що ряд Інвойсів датовані більш пізньою датою за дату міжнародних товарно-транспортних накладних (CMR), в яких є посилання на інвойси, з приводу чого суд зазначає таке.
З матеріалів справи судом встановлено, що позивачем надано відповідачу для митного оформлення імпортованого товару документи, що передбачені частиною другою статті 53 МК України.
При цьому позивач звернув увагу на те, що в міжнародних перевезеннях CMR використовується як первинний документ для супроводу товару під час транспортування, а інвойс як бухгалтерський документ, що деталізує фінансові аспекти угоди, внаслідок чого інвойс міг бути виписаний після фактичного відвантаження товару, але це не впливає на законність угоди.
Конвенція про договір міжнародного автомобільного перевезення вантажів (CMR), прийнята в Женеві 19 травня 1956 року (із поправками), регулює міжнародні перевезення вантажів автомобільним транспортом.
CMR дійсно підтверджує факт перевезення товару, але вона не є документом, що регулює фінансові розрахунки між сторонами.
Проформа міжнародних товарно-транспортних накладних (CMR) вимагає введення номеру товаросупровідного документа (в даному випадку, Інвойса). Разом з тим, фактично інвойс оформлюється після завершення завантаження транспортного засобу і визначення нетто і брутто товару. 
Таким чином, суд дійшов висновку, що випадки, за яких дата оформлення Інвойса є більш пізньою за дату CMR не є порушенням митного законодавства України та жодним чином не впливають на кількісні показники митної вартості товару.
При цьому, суд звертає увагу, що СMR не входять до переліку документів, визначених частиною другою статті 53 МК України, що підтверджують митну вартість товарів, а сам факт розбіжностей в Інвойсах та CMR не свідчать про неправомірність формування числових значень складових митної вартості товарів.
Ураховуючи вищевикладене, суд погоджується із твердженнями позивача, що доводи, які зазначені відповідачем у спірних рішеннях про коригування митної вартості та електронному повідомленні не є підставою для коригування митної вартості товару, оскільки в документах відсутні розбіжності що впливають на митну вартість, або ознаки підробки. 
Відповідачем не надано доказів того, що документи, які подані позивачем для митного оформлення товару, є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності викликають сумнів у достовірності наданої інформації.
На підставі викладеного, суд вважає що зауваження відповідача, зазначені в оскаржуваних рішеннях, є необґрунтованими та такими, що жодним чином не впливають на неможливість підтвердження задекларованої позивачем митної вартості товару.
Отже, проаналізувавши доводи митного органу, що слугували підставою для відмови у визнанні митної вартості, заявленої позивачем, суд дійшов висновку, що відповідач не довів, що позивачем було заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість імпортованого товару, та що в документах, поданих позивачем до митного оформлення, були відсутні відомості, що підтверджують числові значення складових митної вартості товару, чи відомості щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товар, а також те, що пов`язаність продавця та позивача вплинула на рівень митної вартості спірного товару.
Зі змісту спірних рішень відповідача слідує, що митний орган не надав належної оцінки поданим документам та не встановив конкретних обставин та фактів, які перешкоджають митному оформленню товару за основним методом визначення митної вартості.
Водночас, матеріалами справи підтверджується, що визначена позивачем у відповідній митній декларації митна вартість товару базується на об`єктивних, документально підтверджених даних і піддається обчисленню.
Суд також дослідив правомірність застосування відповідачем шостого (резервного) методу визначення митної вартості товарів при прийнятті оскаржуваних рішень про коригування митної вартості товару та зазначає таке.
Відповідно до пунктів 2, 4 частини другої статті 55 МК України прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити: наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування.
У разі здійснення коригування митної вартості за резервним методом, у рішенні про коригування орган доходів і зборів поряд з обов`язковим зазначенням номера та дати митної декларації, яка була взята за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, повинен навести пояснення щодо зроблених коригувань на обсяг партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо; також у разі визначення митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу зазначаються докладна інформація та джерела, які використовувалися митним органом при її визначенні (пункт 2.1 Правил заповнення рішення про коригування митної вартості товарів, затверджених наказом Міністерства фінансів України №598 від 24.05.2012).
Таким чином, у рішенні про коригування заявленої митної вартості, крім номерів та дат митних декларацій, які були взяті за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, митний орган повинен також навести пояснення щодо зроблених коригувань на обсяги партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо та зазначити докладну інформацію і джерела, які використовувалися митним органом при визначенні митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу.
Аналогічної правової позиції дотримується Верховний Суд у своїх постановах від 19.06.2018 у справі №826/6346/16 (№К/9901/36092/18), від 31.01.2018 у справі №813/7272/13-а (К/9901/3036/18), від 02.03.2018 у справі №804/2997/17 (К/9901/4472/17).
В постанові від 05.02.2019 у справі № 816/1199/15 Верховний Суд зауважив на тому, що у разі визначення митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу, рішення про коригування заявленої митної вартості, окрім обов`язкових відомостей визначених ч. 2 ст. 55 МК України, має також містити порівняння характеристик оцінюваного товару та характеристик товару, ціна якого взята за основу для коригування митної вартості за такими другорядними методами, як за ціною договору щодо ідентичних товарів, за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів, на основі віднімання вартості, резервний метод.
Судом встановлено, що відповідач у графі 33 спірних рішень про коригування митної вартості товарів лише зазначив номер та дату митної декларації, використаної ним, як джерело інформації при здійсненні коригування митної вартості спірного товару, при цьому, відповідач усупереч вищезазначеним вимогам Правил, не навів жодних пояснень щодо зроблених ним коригувань на обсяг партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов, що свідчить про протиправний характер оскаржуваного рішення про коригування митної вартості товарів. Спірне рішення про коригування митної вартості товарів не містить порівняння характеристик оцінюваного товару та характеристик товару, ціна якого взята за основу для коригування митної вартості за другорядним методом.
Разом з тим, у постанові від 05.02.2019 у справі № 816/1199/15 Верховний Суд зауважив на тому, що сама лише інформація з бази даних ЄАІС ДФС про митну декларацію, яка була взята митним органом за основу при коригуванні митної вартості товару, не може бути достатнім доказом ціни, за якою відповідну партію товару, за такою декларацією, дійсно було імпортовано до України.
З цих підстав оскаржувані рішення про коригування митної вартості не можна визнати обґрунтованими, оскільки саме лише посилання на митні декларації із зазначенням задекларованої митної вартості та опису товару не дозволяє пересвідчитись у тому, що цей товар був подібним товару, що імпортується позивачем, як і перевірити чи характеристики оцінюваного товару та товару, ціна якого взята за основу для коригування митної вартості, могли бути порівнювані для цілей визначення митної вартості товару. 
Доведення таких обставин покладено саме на митний орган, як і викладення пояснень щодо зроблених коригувань виходячи з порівняльного аналізу характеристик товарів, умов поставки, комерційних умов тощо (згідно з викладеними вище вимогами до оформлення рішення про коригування митної вартості товарів) для цілей дотримання встановлених митним законодавством вимог при здійсненні коригування заявленої митної вартості товарів.
Отже, суд доходить висновку, що відповідач при прийнятті рішень про коригування митної вартості товарів протиправно застосував шостий (резервний) метод визначення митної вартості товарів, що є самостійною підставою для скасування оскаржуваного рішення відповідача.
Таким чином, висновки відповідача щодо документального не підтвердження позивачем митної вартості імпортованого товару є необґрунтованими, а подальше коригування його вартості на підставі референтної митної декларації, зазначеної в графі 33 спірних рішень про коригування митної вартості товарів, є протиправними.
Будь-яких переконливих аргументів та доказів, які б викликали обґрунтовані сумніви в достовірності проведеного позивачем розрахунку митної вартості товару за ціною договору відповідачем не наведено та не надано, a інших обставин, які б впливали на ціну задекларованої позивачем митної вартості товару, судом не встановлено.
З оскаржуваних рішень про коригування митної вартості товарів вбачається, що відповідач не надав належної оцінки поданим документам та не встановив конкретних обставин та фактів, які перешкоджають митному оформленню товару за ціною договору.
Отже, у відповідача під час прийняття вказаних рішень не було підстав для незастосування основного методу визначення митної вартості товару за ціною договору.
З урахуванням викладеного суд дійшов висновку, що відповідач неправомірно відмовив позивачу у визнанні задекларованої ним митної вартості товару за основним методом, визначив митну вартість за другорядним (резервним) методом та прийняв оскаржувані рішення про коригування митної вартості товарів.
За таких обставин позовні вимоги позивача про визнання протиправними та скасування оскаржуваних рішень про коригування митної вартості товарів та карток відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення, є обґрунтованими та підлягають задоволенню.
За загальним правилом, що випливає з принципу змагальності, кожна сторона повинна подати докази на підтвердження обставин, на які вона посилається, або на спростування обставин, про які стверджує інша сторона.
Відповідно до частини другої статті 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Суб`єкт владних повноважень повинен подати суду всі наявні у нього документи та матеріали, які можуть бути використані як докази у справі.
Системно проаналізувавши приписи законодавства України, що були чинними на момент виникнення спірних правовідносин між сторонами, зважаючи на взаємний та достатній зв`язок доказів у їх сукупності, суд дійшов висновку, що адміністративний позов підлягає задоволенню.
Зважаючи на задоволення позовних вимог, понесені позивачем судові витрати у вигляді сплаченого судового збору підлягають стягненню на його користь за рахунок бюджетних асигнувань відповідача у відповідності до вимог приписів ч. 1 ст. 139 КАС України.
На підставі викладеного, керуючись статтями 243-246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд
в и р і ш и в:

Адміністративний позов задовольнити.
Визнати протиправними та скасувати рішення Волинської митниці про коригування митної вартості товарів №№ UA205050/2026/000008/2 від 20.01.2026, UA205050/2026/000027/2 від 02.02.2026, UA205050/2026/000032/1 від 12.02.2026, UA205050/2026/000039/2 від 25.02.2026, UA205050/2026/000043/2 від 02.03.2026, UA205050/2026/000050/2 від 10.03.2026, UA205050/2026/000058/2 від 17.03.2026, UA205050/2026/000066/2 від 14.04.2026, UA205050/2026/000067/2 від 16.04.2026, UA205050/2026/000070/2 від 27.04.2026.
Визнати протиправними та скасувати картки відмови в прийнятті митних декларацій, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення Волинської митниці від 20.01.2026 № UA205050/2026/000052, від 02.02.2026 №UA205050/2026/000098, від 12.02.2026 № UA205050/2026/000137, від 25.02.2026 № UA205050/2026/000176, від 02.03.2026 № UA205050/2026/000197, від 10.03.2026 № UA205050/2026/000247, від 17.03.2026 № UA205050/2026/000274, від 14.04.2026 № UA205050/2026/000346, від 16.04.2026 № UA205050/2026/000354, від 27.04.2026 № UA205050/2026/000391.
Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Бренд Проперті" (код ЄДРПОУ 43479830) за рахунок бюджетних асигнувань Волинської митниці (код ЄДРПОУ 43958385) судові витрати в розмірі 25173,74 грн (двадцять п`ять тисяч сто сімдесят три грн 74 коп.).
Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Василенко Г.Ю.