Головуючий І інстанції: Мельников Р.В.

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 вересня 2026 р. | Справа № 520/2323/26
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
Головуючого судді Мінаєвої К.В.,
Суддів: Ральченка І.М. , Фоміної Л.О. ,
розглянувши в порядку письмового провадження у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 18.06.2026, майдан Свободи, 6, м. Харків, 61022, по справі № 520/2323/26
за позовом ОСОБА_1 
до  Головного сервісного центру МВС в особі Регіонального сервісного центру ГСЦ МВС в Харківській, Полтавській та Сумській областях (філія ГСЦ МВС)   
про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії,
ВСТАНОВИВ:
І. Зміст позовних вимог та їх обґрунтування.
ОСОБА_1 (далі - позивач, ОСОБА_1 ) звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до  Головного сервісного центру МВС в особі Регіонального сервісного центру ГСЦ МВС в Харківській, Полтавській та Сумській областях (філія ГСЦ МВС) (далі - відповідач) , в якому просив суд:
- визнати противоправними дії Головного сервісного центру МВС Регіонального сервісного центру ГСЦ МВС в Харківській, Полтавській та Сумській областях (філія ГСЦ МВС) щодо відмови у підготовці та наданні оновлених Довідок про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсії за 2025-2026;
- зобов`язати Головний сервісний центр МВС Регіонального сервісного центру ГСЦ МВС в Харківській, Полтавській та Сумській областях (філія ГСЦ МВС) підготувати та надати мені оригінал Довідки і ще направити копії до ГУ ПФУ в Харківський області станом на 01.01.2025 та 01.01.2026 виходячи з розрахункової величини прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого Законом на 01.01.2025 та 01.01.2026 для проведення перерахунку пенсії. 
В обґрунтування позовної заяви позивач зазначив, що відповідач протиправно відмовив підготувати та надати до Головного управління Пенсійного Фонду України в Харківській області оновлену довідку про розмір грошового забезпечення позивача станом на 01.01.2025 та 01.01.2026 для проведення перерахунку основного розміру його пенсії з 01.02.2025 та 01.02.2026. 
ІІ. Зміст рішення суду першої інстанції.
Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 18.06.2026 у задоволенні позову відмовлено.
Ухвалюючи судове рішення про відмову, суд першої інстанції виходив з того, що оскільки позивач проходив службу в органах внутрішніх справ України, тому питання розміру грошового забезпечення позивача для перерахунку пенсії регулюється нормами Постанови № 988 за прирівняною посадою поліцейського, а не положеннями Постанови № 704, а з огляду на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 14.05.2019 у справі №826/12704/18, позивач має право на отримання з 01.12.2019 пенсії, виходячи з розміру складових грошового забезпечення, розрахованих згідно з Постановою № 988 станом на 19.11.2019. Оскільки з 19.11.2019 та по час розгляду справи Кабінет Міністрів України не приймав рішень щодо перерахунку пенсій особам начальницького і рядового складу органів внутрішніх справ України (міліції), посадові оклади та оклади за спеціальне звання затверджені у грошовому виразі, тому зміна розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб жодним чином не впливає на розміри посадового окладу та окладу за спеціальне звання поліцейського, отже відсутні підстави для складання нової довідки про розмір грошового забезпечення станом на 01.01.2025 та 01.01.2026 для перерахунку пенсії позивача з 01.02.2025 та 01.02.2026 відповідно. 
ІІІ. Підстави апеляційного оскарження та їх обґрунтування.
Не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції, позивач звернувся з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати рішення Харківського окружного адміністративного суду від 18 червня 2026 року у справі № 520/2323/26 та ухвалити нове рішення, яким адміністративний позов задовольнити повністю.
В доводах апеляційної скарги зазначає, що суд першої інстанції повністю проігнорував частину 5 статті 94 Закону України «Про Національну поліцію», яка має вищу юридичну силу і яка чітко визначає: «Грошове забезпечення поліцейських повинно забезпечувати достатні матеріальні умови... та враховувати прожитковий мінімум, встановлений для, працездатних осіб». Кабінет Міністрів України, не змінюючи оклади з урахуванням прожиткового мінімуму на 2025 та 2026 роки, допускає протиправну бездіяльність, яку суд першої інстанції фактично узаконив.
Зазначає, що суди масово визнають право військовослужбовців на отримання аналогічних довідок за 2025-2026 роки через зміну прожиткового мінімуму (за Постановою КМУ №704). Водночас, відмовляють пенсіонерам ОВС (міліції) та поліції, чим створюють дискримінаційний підхід до осіб, які мають право на пенсію за одним і тим самим Законом України №2262-ХІІ. Вважає, що це прямо порушує статтю 22 та статтю 24 Конституції України щодо рівності конституційних прав і свобод та заборони привілеїв чи обмежень за будь-якими ознаками.
ІV. Провадження в суді апеляційної інстанції та виклад позиції інших учасників справи.
Відповідач надав відзив на апеляційну скаргу, в якому вказав, що Порядок проведення перерахунку раніше призначених відповідно до Закону №2262-ХІІ пенсій до прийняття Постанови №103 так само проводився у разі прийняття рішення Кабінетом Міністрів України про зміну розміру хоча б одного з видів грошового забезпечення для відповідних категорій військовослужбовців, осіб, які мають право на пенсію за Законом, або у зв`язку із введенням для них нових щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавок, доплат, підвищень) та премій у розмірах, установлених законодавством. Оскільки Кабінет Міністрів України до цього часу не приймав інших рішень про зміну розміру грошового забезпечення для пенсіонерів органів внутрішніх справ, то відсутні підстави керуватися алгоритмом інформування, визначеним Порядком № 45, який передував видачі довідок для перерахунку пенсії. 
Оскільки грошове забезпечення поліцейського виплачується відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 11.11.2015 №988 «Про грошове забезпечення поліцейських Національної поліції», тому у відповідача були відсутні підстави для виготовлення та подання до Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області оновлених довідок про розмір грошового забезпечення для здійснення обчислення та перерахунку основного розміру пенсії позивача.
Просить у задоволенні апеляційної скарги ОСОБА_1 до регіонального сервісного центру ГСЦ МВС в Харківській, Полтавській та Сумській областях (філія ГСЦ МВС) про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії відмовити.Позивач надав заперечення на відзив, в якому зазначив, що відзив на апеляційну скаргу та додані матеріали є ідентичними до тих документів, що відповідач подавав до суду першої інстанції. Вказує, що доказів, які б спростували його позицію надано не було. Зауважує, що у відзиві відповідач підтвердив свій обов`язок щодо виготовлення та видачі йому довідок. Просить не враховувати відзив на апеляційну скаргу та задовольнити апеляційну скаргу.
Учасники справи повідомлені про перегляд рішення Харківського окружного адміністративного суду від 18.06.2026 судом апеляційної інстанції належним чином шляхом вручення їм копій ухвал Другого апеляційного адміністративного суду про відкриття апеляційного провадження та про призначення даної справи до апеляційного розгляду .
Згідно зі статтею 308 КАС України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Враховуючи, що рішення суду першої інстанції ухвалено в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження), суд апеляційної інстанції в порядку пункту 3 частини першої статті 311 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) розглядає справу без повідомлення учасників справи (у порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, оскільки справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів. З урахуванням вимог частини четвертої статті 229 КАС України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Розгляд апеляційної скарги здійснюється з урахуванням перебування головуючого судді Мінаєвої К.В. у період з 27.07.2026 по 21.08.2026 у щорічній відпустці відповідно до наказу Другого апеляційного адміністративного суду від 07.07.2026 №2.2-06/268. 
V. Обставини, встановлені судом.
Судовим розглядом встановлено та підтверджено матеріалами справи, що ОСОБА_1 є пенсіонером МВС та перебуває на обліку в Головному управлінні Пенсійного фонду України в Харківській області та отримує пенсію у зв`язку за вислугу років, призначену відповідно до вимог Закону №2262-XII.
Позивач звернувся до Головного сервісного центру МВС Регіонального сервісного центру ГСЦ МВС в Харківській, Полтавській та Сумській областях (філія ГСЦ МВС) із заявою, в якій просив надати до Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області довідку про розмір грошового забезпечення відповідно до постанови №704 із обов`язковим зазначенням відомостей про розміри щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії, визначених шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року (2025-2026 роки), на відповідний коефіцієнт згідно з додатками 1, 12, 13, 14 постанови №704, для проведення перерахунку розміру пенсії з 01.02.2025 та 01.02.2026.
Листом від 03.02.2026 №31/32 Головний сервісний центр МВС Регіонального сервісного центру ГСЦ МВС в Харківській, Полтавській та Сумській областях (філія ГСЦ МВС) повідомив позивача про відсутність підстав для складання оновлених довідок про розмір грошового забезпечення осіб, звільнених з військової служби, для проведення перерахунку пенсії з 01.02.2025 та 01.02.2026 з урахуванням розмірів посадового окладу та окладу за військовим званням, обрахованого виходячи з відповідного показника прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Вважаючи вказані дії відповідача протиправними, а свої права порушеними, позивач звернувся до суду з цим позовом. 
VІ. Позиція суду апеляційної інстанції.
Перевіривши за наявними у справі матеріалами доводи, викладені у апеляційній скарзі, правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права і правової оцінки обставин у справі у межах, визначених статтею 308 КАС України, колегія суддів виходить з наступного.
Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Умови, норми і порядок пенсійного забезпечення громадян України із числа осіб, які перебували на військовій службі, службі в органах внутрішніх справ, Національній поліції, Національному антикорупційному бюро України, Службі судової охорони, державній пожежній охороні, Державній службі спеціального зв`язку та захисту інформації України, органах і підрозділах цивільного захисту, податковій міліції, Бюро економічної безпеки України чи Державній кримінально-виконавчій службі України, та деяких інших осіб, які мають право на пенсію за цим Законом, визначає Закон України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» від 09.04.1992 № 2262-ХІІ (далі - Закон № 2262-ХІІ).
Цим Законом держава гарантує гідне пенсійне забезпечення осіб, які мають право на пенсію, шляхом встановлення їм пенсій не нижче прожиткового мінімуму, визначеного законом, перерахунок призначених пенсій у зв`язку із збільшенням рівня грошового забезпечення, надання передбачених законодавством державних соціальних гарантій, вжиття на державному рівні заходів, спрямованих на їх соціальний захист.
Згідно з частиною третьою статті 43 Закону № 2262-XII, пенсії особам офіцерського складу, прапорщикам і мічманам, військовослужбовцям надстрокової служби та військової служби за контрактом, особам, які мають право на пенсію за цим Законом, та членам їх сімей обчислюються з розміру грошового забезпечення, враховуючи відповідні оклади за посадою, військовим (спеціальним) званням, процентну надбавку за вислугу років, щомісячні додаткові види грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії в розмірах, установлених законодавством, з якого було сплачено єдиний внесок на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, а до 1 січня 2011 року - страхові внески на загальнообов`язкове державне пенсійне страхування, у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.
Відповідно до частини 18 статті 43 Закону № 2262-XII у разі якщо на момент призначення або виплати пенсії відбулася зміна розміру хоча б одного з видів грошового забезпечення та/або були введені для зазначених категорій осіб нові щомісячні додаткові види грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії у розмірах, встановлених законодавством, пенсія призначається з урахуванням таких змін та/або нововведень, а призначена пенсія підлягає невідкладному перерахунку.
Питання перерахунку призначених відповідно до Закону № 2262-ХІІ пенсій встановлено статтею 63 цього Закону, частинами першою, другою якої визначено, що перерахунок раніше призначених пенсій військовослужбовцям, особам, які мають право на пенсію за цим Законом та членам їх сімей у зв`язку із введенням в дію цього Закону провадиться за документами, що є у пенсійній справі, а також додатковими документами, поданими пенсіонерами на час перерахунку. Якщо пенсіонер згодом подасть додаткові документи, які дають право на подальше підвищення пенсії, то пенсія перераховується за нормами цього Закону. При цьому перерахунок провадиться за минулий час, але не більш як за 12 місяців з дня подання додаткових документів і не раніше, ніж з дня введення в дію цього Закону.
29.12.2015 набрав чинності Закон України від 23.12.2015 № 900-VIII «Про внесення змін до деяких законів України щодо забезпечення гарантій соціального захисту колишніх працівників органів внутрішніх справ України та членів їх сімей». Цим Законом статтю 63 Закону № 2262-XII доповнено новою частиною третьою, згідно з якою перерахунок пенсій особам начальницького і рядового складу органів внутрішніх справ України (міліції), які мають право на пенсійне забезпечення або одержують пенсію на умовах цього Закону, здійснюється з урахуванням видів грошового забезпечення, щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавок, доплат, підвищень) та премій у розмірах, встановлених законодавством для поліцейських.
Відповідно до абзацу другого розділу XI «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про Національну поліцію» від 02 липня 2015 року № 580-VIII (далі - Закон № 580-VIII) за колишніми працівниками міліції, у тому числі пенсіонерами, зберігаються пільги, компенсації і гарантії, передбачені цим Законом для поліцейських.
Згідно зі статтею 102 Закону № 580-VIII пенсійне забезпечення поліцейських здійснюється на умовах та в порядку, визначених Законом №2262-ХІІ.
Таким чином, законодавець прямо встановив, що при перерахунку пенсій колишнім працівникам органів внутрішніх справ застосуванню підлягають показники грошового забезпечення, визначені для поліцейських.
На виконання зазначених законодавчих приписів Кабінет Міністрів України прийняв постанову від 11 листопада 2015 року №988 «Про грошове забезпечення поліцейських Національної поліції», яка набрала чинності 02 грудня 2015 року.
Відповідно до пункту 1 Постанови КМУ №988 грошове забезпечення поліцейських складається з посадового окладу, окладу за спеціальним званням, щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавок, доплат, підвищень), премій та одноразових додаткових виплат.
Пунктами 3-5 Постанови КМУ №988 затверджено схеми посадових окладів і окладів за спеціальними званнями поліцейських, а також визначено перелік та розміри додаткових виплат, які формують структуру грошового забезпечення поліцейських.
Відповідно до статті 94 Закону України «Про Національну поліцію», Постанови № 988 наказом МВС України від 06 квітня 2016 року № 260 затверджено Порядок та умови виплати грошового забезпечення поліцейським Національної поліції та курсантам вищих навчальних закладів МВС із специфічними умовами навчання (в подальшому - Порядок № 260).
Зокрема, Порядком № 260 установлено такі додаткові види грошового забезпечення: надбавка за специфічні умови проходження служби в поліції (пункт 4 Порядку № 260); надбавка за безперервний стаж на шифрувальній роботі (пункт 5 Порядку № 260); надбавка за виконання функцій державного експерта з питань таємниць (пункт 6 Порядку № 260); надбавка за службу в умовах режимних обмежень (пункт 7 Порядку № 260); надбавка за почесне звання заслужений (пункт 8 Порядку № 260); доплата за науковий ступінь з відповідної спеціальності (пункт 9 Порядку № 260); доплата за вчене звання (пункт 10 Порядку № 260); доплата за службу в нічний час (пункт 11 Порядку № 260).
Згідно із частиною 4 статті 63 Закону № 2262-XII (зі змінами, внесеними Законом України від 06 грудня 2016 року № 1774-VIII «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України») усі призначені за цим Законом пенсії підлягають перерахунку у зв`язку з підвищенням грошового забезпечення відповідних категорій військовослужбовців, осіб, які мають право на пенсію за цим Законом, на умовах, у порядку та розмірах, передбачених Кабінетом Міністрів України. У разі якщо внаслідок перерахунку пенсій, передбаченого цією частиною, розміри пенсій звільненим із служби військовослужбовцям, особам, які мають право на пенсію за цим Законом, є нижчими, зберігаються розміри раніше призначених пенсій.
Відповідно до частини 4 статті 63 Закону № 2262-XII Кабінет Міністрів України прийняв постанову від 21.02.2018 № 103 «Про перерахунок пенсій особам, які звільнені з військової служби, та деяким іншим категоріям осіб» (в подальшому - Постанова № 103).
Пунктом 3 Постанови № 103 встановлено перерахувати з 1 січня 2016 року пенсії, призначені згідно із Законом, особам начальницького і рядового складу органів внутрішніх справ (міліції) за прирівняною посадою з розміру грошового забезпечення поліцейського, враховуючи відповідні оклади за посадою, спеціальним званням, відсоткову надбавку за вислугу років, щомісячні додаткові види грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії в розмірах, установлених законодавством, з якого було сплачено єдиний внесок на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, за січень 2016 року відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 11.11.2015 № 988 «Про грошове забезпечення поліцейських Національної поліції». Розмір премії визначається у середніх розмірах, що фактично виплачені за відповідною посадою (посадами) поліцейського за січень 2016 року.
Одночасно пунктом 5 Постанови № 103 обумовлено перерахунок пенсій особам начальницького і рядового складу органів внутрішніх справ (міліції) відповідно до пункту 3 цієї постанови проводити на підставі довідок про розміри грошового забезпечення, поданих Міністерством внутрішніх справ органам Пенсійного фонду України до набрання чинності цією постановою, або довідок, додатково оформлених та поданих відповідно до Порядку проведення перерахунку пенсій, призначених відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.02.2008 № 45.
Порядок проведення перерахунку пенсій встановлений постановою Кабінету Міністрів України від 13.02.2008 № 45 «Про затвердження Порядку проведення перерахунку пенсій, призначених відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб», та внесення змін до постанови Кабінету Міністрів України від 17.07.1992 року № 393» (в подальшому - Порядок № 45).
Пунктом 1 Порядку № 45 (зі змінами, внесеними Постановою № 103) передбачено, що пенсії, призначені відповідно до Закону № 2262-ХІІ, у зв`язку з підвищенням грошового забезпечення відповідних категорій військовослужбовців, осіб, які мають право на пенсію згідно із Законом, перераховуються на умовах та в розмірах, передбачених Кабінетом Міністрів України.
Абзацами першим та другим пункту 5 Порядку № 45 (зі змінами) передбачено, що під час перерахунку пенсій використовуються такі види грошового забезпечення, як посадовий оклад, оклад за військовим (спеціальним) званням та відсоткова надбавка за вислугу років на момент виникнення права на перерахунок пенсії за відповідною або аналогічною посадою та військовим (спеціальним) званням.
Особам начальницького і рядового складу органів внутрішніх справ (міліції) перерахунок пенсії з 1 січня 2016 року проводиться з розміру грошового забезпечення за прирівняною посадою поліцейського, враховуючи оклади за посадою, спеціальним званням, відсоткову надбавку за вислугу років, щомісячні додаткові види грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії в розмірах, установлених законодавством, з якого було сплачено єдиний внесок на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, за січень 2016 року відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 11 листопада 2015 року № 988 «Про грошове забезпечення поліцейських Національної поліції». Розмір премії визначається у середніх розмірах, що фактично виплачені за відповідною посадою (посадами) поліцейського за січень 2016 року. Подальші перерахунки здійснюються з урахуванням складових грошового забезпечення, передбачених абзацом першим цього пункту.
Постановою № 103 доповнено Порядок № 45 додатком 3, який визначає форму довідки про розмір грошового забезпечення, що враховується для перерахунку пенсій для осіб начальницького і рядового складу органів внутрішніх справ (міліції). За змістом цієї довідки грошове забезпечення передбачає: посадовий оклад, підвищення посадового окладу, надбавка за стаж служби, надбавка за службу в умовах режимних обмежень, надбавка за почесне звання заслужений чи народний, доплата за науковий ступінь кандидата або доктора наук чи вчене звання, інші надбавки, які мають постійний характер та визначені постановою Кабінету Міністрів України від 11 листопада 2015 року № 988 «Про грошове забезпечення поліцейських Національної поліції», премія.
Разом з цим, слід звернути увагу на те, що Окружний адміністративний суд м. Києва рішенням від 12 грудня 2018 року в адміністративній справі № 826/3858/18, залишеним без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 05 березня 2019 року та постановою Верховного Суду від 12.11.2019, визнав протиправними та нечинними пункти 1, 2 Постанови № 103 (стосуються пенсій, призначених згідно із Законом № 2262-ХІІ до 1 березня 2018 року, крім пенсій, особам начальницького і рядового складу органів внутрішніх справ (міліції) та поліцейським), а також зміни до пункту 5 і додатку 2 Порядку № 45. Зазначені рішення суду не змінили алгоритму дій і складових для перерахунку пенсії особам рядового та начальницького складу органів внутрішніх справ.
Після скасування 05.03.2019 змін до пункту 5 Порядку № 45 і додатку 2 Порядку № 45 був чинним пункт 3 Постанови № 103, який безпосередньо стосувався перерахунку пенсій особам начальницького і рядового складу органів внутрішніх справ (міліції) та містив вказівку здійснити перерахунок пенсій з розміру грошового забезпечення поліцейського, враховуючи основні та щомісячні додаткові види грошового забезпечення та премії в розмірах, установлених законодавством, премії за січень 2016 року відповідно до Постанови № 988, а також пункт 6 Постанови № 103, яким внесено зміни до Порядку № 45, зокрема, доповнено цей Порядок додатком 3, який встановлював форму довідки про розмір грошового забезпечення, що враховується для перерахунку пенсій для осіб начальницького і рядового складу органів внутрішніх справ (міліції).
Згідно із рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 14.05.2019 у справі № 826/12704/18, яке набрало законної сили 19.11.2019, визнано протиправним та скасовано пункт 3 Постанови № 103, який врегульовував питання перерахунку пенсії особам начальницького і рядового складу органів внутрішніх справ (міліції), за прирівняною посадою поліцейського, умови грошового забезпечення яких визначено відповідно до Постанови № 988.
Водночас 30.08.2017 Кабінет Міністрів України прийняв постанову від 30.08.2017 «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб» № 704 (в подальшому - Постанова № 704), яка набрала чинності 01.03.2018, якою установлено структуру та порядок обчислення грошового забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького, які мають право на пенсію відповідно до Закону № 2262-XII.
Згідно з пунктом 1 постанови КМУ №704 затверджено тарифні сітки, схеми тарифних розрядів і коефіцієнтів посадових окладів, зокрема для військовослужбовців Збройних Сил України та інших утворених відповідно до законів України військових формувань, а також окремих категорій осіб рядового і начальницького складу, служба яких має спеціальний характер.
Пунктом 2 Постанови №704 визначено структуру грошового забезпечення, яка включає посадовий оклад, оклад за військовим (спеціальним) званням, щомісячні додаткові види грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення, винагороди, премії), а також одноразові додаткові виплати.
Ключовим для визначення механізму обчислення грошового забезпечення є пункт 4 Постанови КМУ №704, відповідно до якого розміри посадових окладів та окладів за військовими (спеціальними) званнями визначаються шляхом множення відповідної розрахункової величини на тарифні коефіцієнти, встановлені у додатках до цієї постанови.
Зазначений механізм деталізується у додатках до Постанови КМУ №704, якими, зокрема, затверджено тарифну сітку розрядів і коефіцієнтів посадових окладів, а також схеми тарифних коефіцієнтів за військовими (спеціальними) званнями.
Аналіз змісту цих додатків свідчить про те, що вони охоплюють виключно посади та звання, притаманні військовій службі, а також передбачають систему тарифних розрядів, характерну саме для військових формувань і органів зі спеціальним статусом. Водночас зазначені додатки не містять посад чи спеціальних звань, характерних для органів внутрішніх справ або поліції.
Отже, системне тлумачення пунктів 1, 2, 4 Постанови КМУ №704 та її додатків дає підстави для висновку, що зазначена постанова встановлює правове регулювання грошового забезпечення чітко визначеного кола осіб, а саме військовослужбовців, а також осіб рядового і начальницького складу тих державних органів, служба в яких за своїм правовим змістом має військовий або спеціальний (службово-військовий) характер.
Зміст наведених норм свідчить, що законодавець пов`язує порядок та умови визначення грошового забезпечення з проходженням служби у відповідних військових формуваннях або в органах, служба в яких за своїм характером є військовою або прирівняною до такої.
При цьому характерною ознакою правового регулювання, встановленого Постановою КМУ №704, є застосування тарифної системи визначення розмірів грошового забезпечення, що ґрунтується на співвідношенні тарифних розрядів, коефіцієнтів та базових розрахункових величин, а також прив`язці до військових (спеціальних) звань і типових посад, визначених у відповідних додатках до цієї постанови.
Таким чином, зміст Постанови КМУ №704 свідчить, що її дія спрямована на врегулювання питань грошового забезпечення осіб, які перебувають у правовідносинах публічної служби саме військового або прирівняного до нього характеру, з урахуванням специфіки проходження такої служби, структури посад та системи військових (спеціальних) звань
Аналогічний висновок викладений Верховним Судом у постанові від 06.04.2026 у справі №460/8651/25.
У вказаній постанові верховний Суд також зауважив, що на відміну від Постанови КМУ №704, Постанова КМУ №988 не передбачає застосування тарифної сітки та механізму визначення окладів шляхом множення прожиткового мінімуму на тарифні коефіцієнти, а встановлює фіксовані розміри посадових окладів і окладів за спеціальними званнями, а також надає керівникам органів поліції повноваження щодо визначення розмірів окремих додаткових виплат у межах бюджетних асигнувань.
Отже, системний аналіз наведених норм свідчить, що Постанова №988 встановлює спеціальне правове регулювання грошового забезпечення поліцейських, а також застосовується як база для перерахунку пенсій осіб начальницького і рядового складу органів внутрішніх справ (міліції), прирівняних до поліцейських.
Сфера її дії визначається за суб`єктним складом та охоплює як осіб, які проходять службу в Національній поліції, так і колишніх працівників органів внутрішніх справ, щодо яких законодавством передбачено врахування грошового забезпечення поліцейських під час пенсійного забезпечення. Відтак вирішальним для застосування положень цієї постанови є належність особи до категорії поліцейських або осіб, пенсійне забезпечення яких здійснюється за правилами, встановленими для поліцейських, що зумовлює використання відповідної моделі грошового забезпечення при визначенні складових пенсії.
Отже, узгоджене тлумачення положень постанов КМУ №704 та №988 свідчить про їх чітку диференціацію за суб`єктним складом та сферою правового регулювання.
Постанова КМУ №704 регламентує грошове забезпечення осіб, які проходять військову службу або службу, пов`язану з виконанням функцій, притаманних військовій службі, тоді як Постанова КМУ №988 визначає умови та складові грошового забезпечення поліцейських, а також осіб, пенсійне забезпечення яких здійснюється з урахуванням показників грошового забезпечення поліцейських.
Аналогічний підхід до розмежування сфер застосування зазначених постанов висловлений Верховним Судом у постанові від 13 листопада 2025 року у справі №160/3583/24, у якій наголошено, що системний аналіз цих нормативно-правових актів свідчить про відмінність їх правового регулювання за суб`єктним складом: положення Постанови КМУ №704 стосуються військовослужбовців, тоді як положення Постанови КМУ №988 - осіб начальницького і рядового складу органів внутрішніх справ України (міліції) та поліцейських. Суд у цій справі вказав на різницю у правових механізмах формування грошового забезпечення, зазначивши, що Постанова КМУ №704 запроваджує тарифну систему визначення посадових окладів із застосуванням відповідних коефіцієнтів, тоді як Постанова КМУ №988 визначає складові грошового забезпечення поліцейських шляхом установлення фіксованих окладів та системи додаткових виплат.
Таким чином, зазначені постанови регулюють різні категорії осіб залежно від виду служби, а їх застосування у спірних правовідносинах зумовлюється правовим статусом особи, щодо якої вирішується питання перерахунку пенсії. Вказані нормативно-правові акти не є взаємозамінними, оскільки встановлюють різні підходи до формування грошового забезпечення та поширюються на різні категорії осіб, визначені за критерієм виду служби.
Судовим розглядом встановлено, що позивач перебуває на обліку в органах Пенсійного фонду України та отримує пенсію, призначену відповідно до Закону №2262-ХІІ.
При цьому, у своїй заяві про виготовлення та надання довідок про розмір грошового забезпечення позивач зазначав, що він є особою, звільненою з посади керівника дільничних інспекторів у званні майор міліції, у зв`язку з чим, керуючись Постановою КМУ №988 та рішенням Верховного Суду щодо перерахунку пенсії силових структур.
Отже, позивач був звільнений зі служби в органах внутрішніх справ, тобто не належить до категорії військовослужбовців, що сторонами не заперечується.
Оскільки позивач проходив службу в органах внутрішніх справ України, питання розміру грошового забезпечення позивача для перерахунку пенсії регулюється нормами Постанови № 988 за прирівняною посадою поліцейського, а не положеннями Постанови № 704, якою врегульовано питання грошового забезпечення військовослужбовців, а не поліцейських.
Враховуючи, що з 19.11.2019 та по даний час Кабінет Міністрів України не приймав рішень щодо перерахунку пенсій особам начальницького і рядового складу органів внутрішніх справ України (міліції), в межах спірних правовідносин відсутні підстави для видачі довідки станом на 01.01.2025 та 01.01.2026 для перерахунку пенсії позивача.
Із урахуванням вищевикладеного, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про відсутність підстав для покладення на відповідача обов`язку підготувати та надати органу Пенсійного фонду довідку про розмір грошового забезпечення позивача для перерахунку пенсії із обов`язковим зазначенням відомостей про розміри щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії визначених станом на 01.01.2025 та 01.01.2026 для проведення перерахунку пенсії.
Доводи апеляційної скарги зазначених вище висновків суду попередньої інстанції не спростовують і не дають підстав для висновку, що судом першої інстанції під час розгляду справи неправильно застосовано норми матеріального права, які регулюють спірні правовідносини, чи порушено норми процесуального права.
В аспекті оцінки інших аргументів учасників справи колегія суддів враховує позицію Європейського суду з прав людини, яка відображає принцип належного здійснення правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини і зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, однак його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення від 09.12.1994 у справі «Руїз Торія проти Іспанії» (Ruiz Torija v. Spain), заява № 18390/91, пункт 29; рішення від 18.07.2006 у справі «Проніна проти України» (Pronina v. Ukraine), заява № 63566/00, пункт 23; рішення від 28.01.2011 (остаточне) у справі «Трофимчук проти України», заява № 4241/03, пункт 54; рішення від 21.01.1999 у справі «Гарсія Руїз проти Іспанії» (Garcia Ruiz v. Spain), заява № 30544/96, пункт 26). Хоча національний суд і має певну свободу розсуду щодо вибору аргументів у тій чи іншій справі та прийняття доказів на підтвердження позицій сторін, але орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень (рішення від 01.07.2003 у справі «Суомінен проти Фінляндії» (Suominen v. Finland), № 37801/97, пункт 36).
Наведене дає підстави для висновку, що доводи сторін у кожній справі повинні оцінюватись судами на предмет їх відповідності критеріям конкретності, доречності та важливості у рамках відповідних правовідносин з метою належного обґрунтування позиції суду. Відтак, решта доводів та аргументів сторін не потребує окремої оцінки суду, оскільки зроблених судом висновків не спростовують.
Відповідно до положень статті 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Підсумовуючи викладене, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції правильно встановив фактичні обставини справи, повно дослідив наявні докази, дав їм належну оцінку та прийняв законне та обґрунтоване рішення із дотриманням вимог матеріального та процесуального права, доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду, тому оскаржуване рішення слід залишити без змін.
Керуючись ст. ст. 243, 250, 311, 315, 316, 321, 328, 329 Кодексу адміністративного судочинства України, суд
ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення.
Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 18.06.2026 по справі № 520/2323/26 залишити без змін . 
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 Кодексу адміністративного судочинства України. 

Суддя-доповідач | | К.В. Мінаєва
Судді | | І.М. Ральченко   Л.О. Фоміна