ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ІВАНО-ФРАНКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ

Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22.07.2026 	м. Івано-Франківськ	Справа № 909/560/26	

Господарський суд Івано-Франківської області у складі: 
судді Рочняк О. В. 
розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін (без проведення судового засідання) матеріали справи 
за позовом: Коломийської окружної прокуратури 
78200, бульвар Лесі Українки, 47, м. Коломия
в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції Карпатського округу 
76014, вул. Сахарова, 23А, м. Івано- Франківськ
до відповідача: Городенківської міської ради
78100, вул. Шевченка, буд. 77, м. Городенка, Городенківський р-н, Івано-Франківська обл
про стягнення 209 869 грн 87 коп. шкоди

ВСТАНОВИВ: Коломийська окружна прокуратура в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції Карпатського округу звернулася до Господарського суду Івано-Франківської області з позовом до Городенківської міської ради про стягнення 209 869 грн 87 коп. шкоди, завданої внаслідок незаконної порубки дерев.
Згідно з ухвалою Господарського суду Івано-Франківської області від 08.05.2026, суд залишив подану заяву без руху та встановив строк на усунення недоліків.
15.05.2026 через систему "Електронний суд" від Коломийської окружної прокуратури надійшла заява від 15.05.2026 (вх.№9223/26 від 15.05.2026) про усунення недоліків позовної заяви.
Згідно з ухвалою Господарського суду Івано-Франківської області від 19.05.2026, суд прийняв позовну заяву до розгляду та відкрив провадження у справі; постановив здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін; встановив учасникам справи строк для надання відзиву на позов, відповіді на відзив та заперечення.
Учасникам справи ухвалу про відкриття провадження у справі від 19.05.2026 направлено в їхні електронні кабінети, що відповідає приписам ч. 11 ст.242 ГПК України та доставлено електронних кабінетів учасників справи 19.05.2026, що підтверджується довідками про доставку електронного листа від 20.05.2026.
Відповідно до п.2 ч.6 ст.242 ГПК України, днем вручення судового рішення є день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення до електронного кабінету особи.
Отже, ухвалу Господарського суду Івано-Франківської області про відкриття провадження у справі від 19.05.2026 вручено учасникам справи - 19.05.2026. 
03.06.2026 через систему "Електронний суд" до суду від відповідача надійшов відзив на позовну заяву від 02.06.2026 (вх.№10526/26).
08.06.2026 через систему "Електронний суд" від Державної екологічної інспекції Карпатського округу до суду надійшла відповідь на відзив від 08.06.2026 (вх.№10807/26).
11.06.2026 через систему "Електронний суд" від відповідача надійшли заперечення на відповідь на відзив від 11.06.2026 (вх.№11156/26).
15.06.2026 через систему "Електронний суд" до суду від Державної екологічної інспекції Карпатського округу надійшли додаткові пояснення від 12.06.2026 (вх.№11277/26).
25.06.2026 через систему "Електронний суд" від Коломийської окружної прокуратури до суду надійшла відповідь на відзив від 25.06.2026 (вх.№12270/26).
29.06.2026 через систему "Електронний суд" від відповідача надійшли заперечення на відповідь на відзив від 29.06.2026 (вх.№12386/26).
Відповідно до ч.2 ст.252 ГПК України розгляд справи по суті в порядку спрощеного провадження починається з відкриття першого судового засідання або через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі, якщо судове засідання не проводиться.
Частиною 3 статті 252 ГПК України передбачено, що якщо для розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження відповідно до цього Кодексу судове засідання не проводиться, процесуальні дії, строк вчинення яких відповідно до цього Кодексу обмежений першим судовим засіданням у справі, можуть вчинятися протягом тридцяти днів з дня відкриття провадження у справі.
Згідно з ч.4 ст.240 ГПК України у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи суд підписує рішення без його проголошення.
Заперечень щодо розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін від учасників справи до суду не надходило.

ПОЗИЦІЇ СТОРІН
Позиція прокуратури. Позовні вимоги мотивовані тим, що внаслідок не виконання Городенківською міською радою обов`язку щодо забезпечення охорони і збереження лісу від незаконних рубок, не здійснення контролю за додержанням законодавства про охорону навколишнього природного середовища на належній їй території, протиправна бездіяльність відповідача призвела до незаконного вирубування невстановленими особами дерев та спричинення шкоди лісу та навколишньому природному середовищу в загальному розмірі 209 869 грн 87 коп., яку відповідно до ч. 2 ст. 107 Лісового кодексу України має відшкодувати відповідач. 
Також у відповіді на відзив прокурор зазначив, що під час проведеного Державною екологічною інспекцією Карпатського округу комісійного обстеження земельної ділянки за адресою: с.Воронів Незвиського старостинського округу Городенківської ТГ Івано-Франківської області згідно географічних координат 48.751281, 25.297922, виявлено факти незаконної рубки 13 сироростучих дерев породи дуба червоний та клена діаметрами біля шийки кореня: 60, 40, 44, 36, 38, 40, 42, 22, 36, 50, 47, 65, 44 см., чим порушено вимоги ст. 25, 26, 40 Закону України "Про рослинний світ", про що складено актом №35/02.1. Розмір шкоди в сумі 209 869 грн 87 коп., підтверджується висновком експерта Івано-Франківського відділення КНДІСЕ від 03.02.2025 №143/25-28.
Підставою для представництва прокуратурою інтересів держави в особі Державної екологічної інспекції Карпатського округу прокурор зазначає нездійснення уповноваженим органом захисту інтересів держави, що має наслідком ненадходження коштів до бюджету, у зв`язку з чим наявні підстави для вжиття прокурором заходів представницького характеру, передбачених ст. 23 Закону України Про прокуратуру. При цьому вказав на те, що своєчасність і повнота наповнення бюджету має важливе значення для виконання програм щодо забезпечення охорони навколишнього природного середовища, а невідшкодування шкоди відповідачем до місцевого фонду охорони навколишнього природного середовища, який утворюється у складі відповідного місцевого бюджету, завдає шкоди державним інтересам.
Позиція позивача - Державної екологічної інспекції Карпатського округу. Позивач позовні вимоги прокуратури підтримав в повному обсязі. Також у відповіді на відзив вказав на те, що підтвердженням того, що земельна ділянка за географічними координатами: 48.751281, 25.297922, на якій встановлено незаконну рубку дерев перебуває у комунальній власності відповідача, позивач послався на пункт 24 Перехідних положень Земельного кодексу України, згідно з якими землями комунальної власності територіальних громад вважаються всі землі державної власності, розташовані за межами населених пунктів у межах таких територіальних громад, а також землі не сформовані у земельні ділянки та на лист від 01.04.2024 №1302, в якому Городенківською міською радою визнано, що земельна ділянка, яка розташована за геолокацією 48.751281, 25.297922 відноситься до земель запасу комунальної власності Городенківської міської ради, які не надані у власність або користування громадянам чи юридичним особам за основним цільовим призначенням відноситься до категорії: землі лісогосподарського призначення.
Позиція відповідача. Відповідач проти позову заперечив, мотивуючи тим, що:
- позов є безпідставним, оскільки прокурор не довів наявності всіх елементів складу цивільного правопорушення, зокрема протиправної бездіяльності Городенківської міської ради, її вини та причинного зв`язку між діями (бездіяльністю) ради і заподіяною шкодою;
- Городенківська міська рада не є постійним лісокористувачем спірної земельної ділянки, на якого прокурор намагається покласти відповідальність;
- належність земель до комунальної власності сама по собі не покладає на орган місцевого самоврядування обов`язку відшкодовувати шкоду, завдану незаконною порубкою дерев невстановленими особами;
- у даному випадку спірна земельна ділянка та лісові насадження знаходяться за межами населеного пункту, а тому сам по собі факт належності території до громади не свідчить про перебування відповідних лісів у комунальній власності Городенківської міської ради;
- відсутні докази того, що спірні лісові насадження у встановленому законом порядку були передані або віднесені до об`єктів комунальної власності територіальної громади, а також що саме відповідач є постійним лісокористувачем чи суб`єктом, на якого покладено обов`язок охорони таких лісів;
- матеріали кримінального провадження містять очевидні суперечності щодо правової кваліфікації події, характеру правопорушення, потерпілої сторони, обставин завдання шкоди, оскільки відповідно до витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань, кримінальне провадження №12024096150000025 було зареєстровано не за статтею 246 КК України, а за статтею 356 КК України (самоправство). Більше того, у витягу з ЄРДР зазначено, що майнова шкода нібито заподіяна саме Городенківській територіальній громаді.
Розглянувши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі обставини, на яких ґрунтуються вимоги та заперечення сторін, давши оцінку доказам у відповідності до ст.86 Господарського процесуального кодексу України, які мають значення для справи, суд встановив таке.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ, ВСТАНОВЛЕНІ СУДОМ
Головним спеціалістом відділу державного екологічного нагляду (контролю) природно-заповідного фонду, лісів та рослинного світу Управління державного екологічного нагляду (контролю) в Івано-Франківській області – державного інспектора з охорони навколишнього природного середовища Карпатського округу – Николайчуком О.Ф., за участю: старости Незвиського старостинського округу, у відповідності до ст. 20-2 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища", "Про звернення громадян", Положення про Державну екологічну інспекцію Карпатського округу, затвердженого наказом Держекоінспекції України від 20.02.2023 № 38, доручення Державної екологічної інспекції України від 06.03.2024 року №325 "Про розгляд скарги" щодо розгляду скарги громадянина ОСОБА_1 від 03.03.2024, наказу Державної екологічної інспекції Карпатського округу від 07.03.2024 року № 57/04.2- 03 щодо можливих порушень вимог природоохоронного законодавства 08.03.2024 проведено комісійне обстеження земельної ділянки за адресою: с. Воронів Незвиського старостинського округу Городенківської ТГ Івано-Франківської області згідно геолокації 48.751281.25.297922 та зафіксовано незаконну рубку дванадцяти сироростучих дерев породи дуба червоного та одного сироростучого дерева клена, діаметрами біля шийки кореня 60, 40, 44, 36, 38, 40, 42, 22, 36, 50, 47, 65, 44 см, чим порушено вимоги ст. 25, 26, 40 Закону України "Про рослинний світ".
Вказаний факт правопорушення зафіксовано в Акті №35/02.1. від 08.03.2024.
Облік пнів зрубаних дерев проведено за участю старости Незвиського старостинського округу Івана Андруховича та складено відомість №1 обліку пнів незаконно зрубаних дерев на території с.Воронів Городенківської ТГ за географічними координатами: 48.751281, 25.297922. 
Згідно з розрахунком розміру шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу внаслідок незаконної порубки дерев на території Городенківської ТГ Незвиського старостинського округу с. Воронів Коломийського району Івано-Франківської області, розмір завданої шкоди незаконною рубкою 13 сироростучих дерев, а саме: одного дерева породи клена, діаметром пня 40 см. та 12 дерев породи дуба червоного діаметрами днів 60, 44, 36, 38, 40, 42, 22, 36, 50, 47, 65, 44 см становить 209869 грн 87 коп.
Листом від 11.03.2024 №01-03/1086 Державна екологічна інспекція Карпатського округу для внесення відомостей в ЄРДР та проведення досудового розслідування повідомила Коломийському РВП ГУНП в Івано-Франківській області та Городенківському ВП Коломийського РВП ГУНП в Івано-Франківській області про виявлені порушення під час огляду (обстеження) території с. Воронів Городенківської ТГ Коломийського району Івано-Франківської області згідно геолокації 48.751281.25.297922, які можуть містити кримінального правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч. ч. 1 ст. 246 КК України.
Відповідно до витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань, 14.03.2024 зареєстровано кримінальне провадження №12024096150000025 за статтею 356 КК України. Органом досудового розслідування зазначено сектор дізнання ВП № 2 (м. Городенка) Коломийського РВП ГУНП в Івано-Франківській області.
13.02.2024 під час проведення досудового розслідування, слідчим СВ ВП № 2 (м. Городенка) Коломийського РВП ГУНП в Івано-Франківській області лейтенантом поліції Костюком В.М. в присутності понятих та за участю старости с. Незвисько Городенківської ТГ Коломийського району Андруховича І.Ф., проведено огляд місця події, а саме земельної ділянки за координатами 48.751281.25.297922, під час якої зафіксовано незаконну рубку тринадцяти сироростучих дерев породи дуб червоний (12 дерев) та клен (одне дерево), діаметрами днів 60, 40, 44, 36, 38, 40, 42, 22, 36, 50, 47, 65, 44 см.
До протоколу огляду місця події від 13.03.2024 в с. Воронів за координатами 48.751281.25.297922 приєднано ілюстративну таблицю, яка є додатком до протоколу.
Відповідно до висновку експерта Івано-Франківського відділення КНДІ судових експертиз від 03.02.2025 №143/25-28, розмір загальної шкоди завданої внаслідок незаконної порубки 12 дерев породи дуб червоний та 1 сироростучого дерева породи клен, поза межами населеного пункту с. Воронів, Городенківської ТГ, Коломийського району, Івано-Франківської області, становить 209 869 грн 87 коп.
Згідно з листом №1302 від 01.04.2024, Городенківська міська рада повідомила начальнику сектору дізнання ВП № 2 (м. Городенка) Коломийського РВП ГУНП в Івано-Франківській області, що:
- земельна ділянка, яка розташована за геолокацією 48.751281, 25.297922, відповідно до «Плану території сільської ради» до проекту формування території і встановлення меж сільської ради і населеного пункту с. Воронів (бувшої) Незвиської сільської ради, знаходиться за межами населеного пункту с.Воронів;
- дана земельна ділянка відноситься до земель запасу комунальної власності Городенківської міської ради, які не надані у власність або користування громадянам чи юридичним особам (частина 2 статті 19 Земельного кодексу України);
- дана земельна ділянка не відноситься до природно-заповідного фонду;
- за основним цільовим призначенням відноситься до категорії: землі лісогосподарського призначення. 
Відповідно до листа №70707-2026 від 09.04.2026 відділенням поліції № 2 (м. Городенка) Коломийського РВП ГУНП в Івано-Франківській області повідомлено, що в ході досудового розслідування винних осіб у вчиненні незаконної порубки 13 дерев за координатами 48.751281, 25.297922 не встановлено.
З метою встановлення підстав для представництва інтересів держави, Коломийська окружна прокуратура звернулася до Державної екологічної інспекції Карпатського округу із листом від 26.03.2026 №53/1-940вих-26, в якому просила екологічну інспекцію надати належним чином завірені копії документів про виявлення незаконних порубок та всю інформацію, що стосується правопорушень на території Городенківської ТГ, де встановлено незаконну порубку лісу та завдано шкоди навколишньому середовищу на суму 209 869 грн 87 коп., а також зазначити чи вжито (вживаються) заходи щодо відшкодування завданої навколишньому природному середовищу шкоди. 
Згідно з листом від 31.03.2026 №1974-26 Державна екологічна інспекція Карпатського округу надала витребувані Коломийською окружною прокуратурою документи та повідомила, що інспекцією заходи претензійно-позовного характеру, і тому числі шляхом пред`явлення позову до суду про стягнення шкоди завданої навколишньому природному середовищу не вживалися, оскільки від правоохоронних органів не надходило інформації щодо встановлення винних осіб шкоди. Також Державна екологічна інспекція зазначила, в разі встановлення прокуратурою підстав для пред`ялення позову про відшкодування шкоди у розмірі 209 869 грн 87 коп., то інспекція не заперечує щодо пред`явлення такого позову, при цьому листом №0103/1690 від 09.04.2026 повідомила актуальні реквізити для відшкодування шкоди.
Листом від 20.04.2026 №53/1-1148ВИХ-26 Коломийська окружна прокуратура повідомила Державній екологічній інспекції Карпатського округу про те, що прокуратурою буде заявлено до суду позов в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції Карпатського округу до Городенківської міської ради про стягнення 209 869 грн 87 коп. шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу.
НОРМИ ПРАВА, ЯКІ ЗАСТОСУВАВ СУД ТА МОТИВИ ЇХ ЗАСТОСУВАННЯ
Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Тобто імператив зазначеного конституційного положення встановлює обов`язок органів державної влади та їх посадових осіб дотримуватись принципу законності при здійсненні своїх повноважень, що забезпечує здійснення державної влади за принципом її поділу. 
Відповідно до ч. 3 ст. 23 Закону України "Про прокуратуру", прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті.
Отже, виключними випадками, за яких прокурор може здійснювати представництво інтересів держави в суді, є порушення або загроза порушення інтересів держави. Ключовим для застосування цієї норми є поняття "інтерес держави".
З урахуванням того, що "інтереси держави" є оціночним поняттям, прокурор у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує у позовній заяві необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах.
Таким чином, "інтереси держави" охоплюють широке і водночас чітко не визначене коло законних інтересів, які не піддаються точній класифікації, а тому їх наявність повинна бути предметом самостійної оцінки суду у кожному конкретному випадку звернення прокурора з позовом. Надмірна формалізація "інтересів держави", особливо у сфері публічних правовідносин, може призвести до необґрунтованого обмеження повноважень прокурора на захист суспільно значущих інтересів там, де це дійсно потрібно.
Аналогічна позиція викладена у постанові Верховного Суду від 25.04.2018 у справі №806/1000/17.
У справі, що розглядається, прокурор обґрунтував наявність "інтересів держави" завдання збитків державі через бездіяльність Держекоінспекції щодо відшкодування шкоди, оскільки своєчасність і повнота наповнення місцевого бюджету має важливе значення для виконання програм щодо забезпечення охорони навколишнього природного середовища.
Водночас п.3 ч. 1 ст. 131-1 Конституції передбачає можливість представництва прокурором інтересів держави у виключних випадках.
Аналіз ч. 3 ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" дає підстави стверджувати, що прокурор може представляти інтереси держави в суді лише у двох випадках: якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження; у разі відсутності такого органу.
Перший "виключний випадок" передбачає наявність органу, який може здійснювати захист інтересів держави самостійно, а другий - відсутність такого органу. Однак підстави представництва інтересів держави прокуратурою у цих двох випадках істотно відрізняються.
У першому випадку прокурор набуває право на представництво, якщо відповідний суб`єкт владних повноважень не здійснює захисту або здійснює неналежно.
"Не здійснення захисту" виявляється в усвідомленій пасивній поведінці уповноваженого суб`єкта владних повноважень - він усвідомлює порушення інтересів держави, має відповідні повноваження для їх захисту, але всупереч цим інтересам за захистом до суду не звертається.
"Здійснення захисту неналежним чином" виявляється в активній поведінці (сукупності дій та рішень), спрямованій на захист інтересів держави, але яка є неналежною.
"Неналежність" захисту може бути оцінена з огляду на встановлений порядок захисту інтересів держави, який серед іншого включає досудове з`ясування обставин порушення інтересів держави, обрання способу їх захисту та ефективне здійснення процесуальних прав позивача.
Так, захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні суб`єкти владних повноважень, а не прокурор. Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідного суб`єкта владних повноважень, який всупереч вимог закону не здійснює захисту або робить це неналежно. У кожному такому випадку прокурор повинен навести (а суд перевірити) причини, які перешкоджають захисту інтересів держави належним суб`єктом, і які є підставами для звернення прокурора до суду.
Вирішуючи питання щодо наявності підстав для представництва прокуратурою інтересів держави в особі Державної екологічної інспекції Карпатського округу в суді відповідно до ст.23 Закону України "Про прокуратуру" суд враховує наступне.
Відповідно до п. 1 Положення про Державну екологічну інспекцію України, Державна екологічна інспекція України (Держекоінспекція) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра економіки, довкілля та сільського господарства і який реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів.
Згідно з пп. 2 п. 4 Положення, Держекоінспекція відповідно до покладених на неї завдань: здійснює державний нагляд (контроль) за додержанням центральними органами виконавчої влади та їх територіальними органами, місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування в частині здійснення делегованих їм повноважень органів виконавчої влади, підприємствами, установами та організаціями незалежно від форми власності і господарювання, громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, а також юридичними особами - нерезидентами вимог законодавства, в тому числі стосовно знищення та пошкодження дерев та чагарників.
Держекоінспекція відповідно до покладених на неї завдань пред`являє претензії про відшкодування шкоди, збитків і втрат, заподіяних державі внаслідок порушення законодавства з питань, що належать до її компетенції, та розраховує їх розмір, звертається до суду з відповідними позовами (пп. 8 п. 4 Положення).
Відповідно до ст.47 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища", п.7 ч.3 ст.29 та п.4 ч. 1 ст.69-1 Бюджетного кодексу України, грошові стягнення за шкоду, заподіяну внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища зараховуються до фондів Державного, обласного та місцевого бюджетів за місцем скоєння правопорушення.
Отже, згідно з Положенням про Державну екологічну інспекцію України, Держекоінспекція є органом, уповноваженим державою, який має право пред`являти претензії та позови про відшкодування шкоди, збитків і втрат, заподіяних державі внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, а факт невідшкодування шкоди, завданої навколишньому природному середовищу призводить до недоотримання коштів місцевим бюджетом, відтак, порушує інтереси держави та не може залишатися без реагування органами прокуратури.
На підставі ст.23 Закону України "Про прокуратуру" прокурор повідомив Державну екологічну інспекцію Карпатського округу про намір здійснення представництва інтересів держави в суді шляхом подання позову про відшкодування шкоди, заподіяної порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища.
З огляду на наведене, прокурор у позовній заяві правомірно зазначив, що уповноваженим органом не здійснювався захист інтересів держави у цих спірних правовідносинах, а відтак, ним належним чином доведені підстави для представництва, що передбачені абзацом 1 частини 3 статті 23 Закону України "Про прокуратуру" та дотримання прокурором вимог абзацу 3 частини 4 цієї статті.
Предметом спору у цій справі є стягнення шкоди, заподіяної лісу внаслідок порушення норм природоохоронного та, зокрема лісового законодавства.
Систему та гарантії місцевого самоврядування в Україні, засади організації та діяльності, правового статусу і відповідальності органів та посадових осіб місцевого самоврядування визначає Закон України "Про місцеве самоврядування в Україні".
Відповідно до ст. 2 Закону України "Про місцеве самоврядування", місцеве самоврядування в Україні - це гарантоване державою право та реальна здатність територіальної громади - жителів села чи добровільного об`єднання у сільську громаду жителів кількох сіл, селища, міста - самостійно або під відповідальність органів та посадових осіб місцевого самоврядування вирішувати питання місцевого значення в межах Конституції і законів України. 
Згідно з пп. 6 п. "а" ч. 1 ст. 33 Закону України "Про місцеве самоврядування", до відання виконавчих органів сільських, селищних, міських рад належить забезпечення охорони, захисту, відтворення, підвищення продуктивності лісових насаджень, посилення їх корисних властивостей, підвищення родючості ґрунтів, дотримання правил і норм використання лісових ресурсів у межах лісів комунальної власності.
В пп. 1 п. "б" ч. 1 ст. 33 Закону України "Про місцеве самоврядування" визначено, що до делегованих повноважень виконавчих органів сільських, селищних, міських рад належить здійснення контролю за додержанням природоохоронного законодавства, використанням і охороною природних ресурсів загальнодержавного та місцевого значення, відтворенням лісів.
Відповідно до ч. 1 та ч. 4 ст. 68 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність.
Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України.
Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі (ч. 1 ст. 69 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища").
Загальні підстави відповідальності за завдану шкоду визначені у статті 1166 Цивільного кодексу України, з аналізу якої вбачається, що будь-яка майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам або майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується особою, яка її завдала, в повному обсязі. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини (ч. 2 ст. 1166 ЦК України).
Для застосування такої міри відповідальності, як відшкодування шкоди, потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення: протиправна поведінка, шкода, причинний зв`язок між протиправною поведінкою та шкодою, вина. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає.
Наявність всіх зазначених умов є обов`язковим для прийняття судом рішення про відшкодування шкоди. Відсутність хоча б одного з цих елементів виключає відповідальність за заподіяну шкоду.
Отже, суди, розглядаючи спори про стягнення шкоди, мають встановлювати обставини щодо наявності всіх елементів складу правопорушення у їх сукупності.
У деліктних правовідносинах саме на позивача покладається обов`язок довести наявність шкоди, протиправність (незаконність) поведінки заподіювача шкоди та причинний зв`язок такої поведінки із заподіяною шкодою. У свою чергу, відповідач повинен довести, що в його діях відсутня вина у заподіянні шкоди.
Відносини, які стосуються володіння, користування та розпоряджання лісами і спрямовуються на забезпечення охорони, відтворення та стале використання лісових ресурсів з урахуванням екологічних, економічних, соціальних та інших інтересів суспільства, (лісові відносини) регулюються, зокрема Лісовим кодексом України (далі по тексту - ЛК України).
Відповідно до ст. 63 ЛК України, ведення лісового господарства полягає у здійсненні комплексу заходів з охорони, захисту, раціонального використання та розширеного відтворення лісів.
Згідно з п. 5 ч. 1 ст. 64 ЛК України, підприємства, установи, організації і громадяни здійснюють ведення лісового господарства з урахуванням господарського призначення лісів, природних умов і зобов`язані здійснювати охорону лісів від пожеж, захист від шкідників і хвороб, незаконних рубок та інших пошкоджень.
Організація охорони і захисту лісів передбачає здійснення комплексу заходів, спрямованих на збереження лісів від пожеж, незаконних рубок, пошкодження, ослаблення та іншого шкідливого впливу, захист від шкідників і хвороб (частина перша статті 86 ЛК України).
Згідно з ч. 6 ст. 7 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" за результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт, який повинен містити такі відомості: дату складення акта; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд тощо); предмет державного нагляду (контролю); найменування органу державного нагляду (контролю), а також посаду, прізвище, ім`я та по батькові посадової особи, яка здійснила захід; найменування юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснювався захід. Посадова особа органу державного нагляду (контролю) зазначає в акті стан виконання вимог законодавства суб`єктом господарювання, а в разі невиконання - детальний опис виявленого порушення з посиланням на відповідну вимогу законодавства.
Відповідно до висновків Верховного Суду, викладених у постановах від 26.05.2022 у справі №922/2317/21, від 26.07.2022 у справі №924/883/21, від 18.05.2023 у справі №914/669/22, для встановлення факту правопорушення основним доказом є акт перевірки, в якому зафіксований факт правопорушення та який відповідно до статті 7 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" є документом, що фіксує факт проведення планових, позапланових перевірок суб`єктів господарювання і є носієм доказової інформації про виявлені порушення вимог законодавства, зокрема у сфері охорони навколишнього природного середовища.
За змістом п. "ї" ч. 1 ст. 15 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища", місцеві ради несуть відповідальність за стан навколишнього природного середовища на своїй території і в межах своєї компетенції здійснюють контроль за додержанням законодавства про охорону навколишнього природного середовища.
Відповідно до ст. 107 ЛК України підприємства, установи, організації і громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними лісу внаслідок порушення лісового законодавства, у розмірах і порядку, визначених законодавством України.
Шкода, заподіяна лісу, не наданому в користування, у разі невстановлення осіб, винних у заподіянні шкоди, відшкодовується органом місцевого самоврядування, у межах території якого знаходиться ліс, якому була заподіяна шкода.
Як вбачається з матеріалів справи, Державна екологічна інспекція Карпатського округу листом від 11.03.2024 №01-03/1086 повідомила Коломийському РВП ГУНП в Івано-Франківській області та Городенківському ВП Коломийського РВП ГУНП в Івано-Франківській області про те, що в результаті комісійного обстеження території с. Воронів Городенківської ТГ Коломийського району Івано-Франківської області згідно геолокації 48.751281.25, 297922, нею виявлено незаконну рубку 12 сироростучих дерев породи дуба червоного та одного сироростучого дерева клена, чим порушено вимоги ст. 25, 26, 40 Закону України "Про рослинний світ".
На відповідний запит Відділення поліції № 2 (м. Городенка) Коломийського РВП ГУНП в Івано-Франківській області, Городенківська міська рада листом №1302 від 01.04.2024 повідомила, що: земельна ділянка, яка розташована за геолокацією 48.751281, 25.297922 знаходиться за межами населеного пункту с. Воронів та відноситься до земель запасу комунальної власності Городенківської міської ради, які не надані у власність або користування громадянам чи юридичним особам.
Отже, судом встановлено, що земельна ділянка згідно геолокації 48.751281, 25.297922, на якій встановлено незаконну рубку дерев породи дуба червоного та клена перебувають у власності Городенківської міської ради та у користування ДП "Ліси України" не передавались.
З огляду на наведене, суд дійшов висновку про те, що у спірних правовідносинах є підстави для покладення відповідальності за заподіяну лісу шкоду на орган місцевого самоврядування, у межах території якого знаходиться ліс, якому була заподіяна шкода, а саме на Городенківську міську раду.
Також судом встановлено, що у діях відповідача наявні усі елементи складу цивільного правопорушення, зокрема: протиправна поведінка, яка виражається у не забезпеченні охорони і збереження лісу від незаконних рубок, не здійсненні контролю за додержанням законодавства про охорону навколишнього природного середовища; безпосередній причинний зв`язок між шкодою і протиправною поведінкою відповідача полягає в тому, що бездіяльність відповідача у вигляді нездійснення дій, направлених на забезпечення охорони і збереження лісу на його території призвела до незаконного вирубування невстановленими особами дерев та спричинення шкоди лісу.
Отже, у даному випадку наявні всі складові елементи делікту.
Загальний розмір шкоди, заподіяної внаслідок незаконної порубки дерев в сумі 209 869 грн 87 коп. підтверджено висновком судового експерта Івано-Франківського відділення Київського науково-дослідного інституту судових експертиз №143/25-28 від 03.02.2025 проведеного у кримінальному провадженні №12024096150000025 від 14.03.2024.
Вказаний висновок стосується предмета доказування, відповідає вимогам статті 98 ГПК України, підготовлений у рамках кримінального провадження №12024096150000025 від 14.03.2024 судовим експертом Івано-Франківського відділення КНДІСЕ. Порушень порядку його отримання судом не встановлено, судовий експерт попереджений про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок.
Стосовно суми нарахованої шкоди, то відповідачем не надано суду будь-яких заперечень чи контррозрахунку.
Згідно ст.76 ГПК України належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.
Відповідно до ст.77 ГПК України обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.
Статтею 86 ГПК України визначено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
Враховуючи те, що у діях відповідача наявні усі елементи складу цивільного правопорушення, позовні вимоги про стягнення з відповідача 209 869 грн 87 коп. шкоди, заподіяної державі внаслідок порушення вимог законодавства про охорону навколишнього середовища є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.
Відповідно до ст. 47 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" для фінансування заходів щодо охорони навколишнього природного середовища утворюються Державний, Автономної Республіки Крим та місцеві фонди охорони навколишнього природного середовища. Місцеві фонди охорони навколишнього природного середовища утворюються у складі відповідного місцевого бюджету за місцем заподіяння екологічної шкоди за рахунок, зокрема, частини грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища в результаті господарської та іншої діяльності, згідно з чинним законодавством.
Таким чином, відшкодування шкоди завданої навколишньому природному середовищу належить здійснити на користь бюджету за місцем заподіяння екологічної шкоди.
Судовий збір, відповідно до ст.129 ГПК України, суд покладає на відповідача.
Керуючись ст. ст. 2, 13, 20, 73, 74, 76-79, 86, 91, 129, 233, 238, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд

УХВАЛИВ:
позов задовольнити.
Стягнути з  Городенківської міської ради (78100, вул. Шевченка, буд. 77, м. Городенка, Городенківський р-н, Івано-Франківська обл, код ЄДРІІОУ 04054292) на користь держави шкоду в сумі 209 869 (двісті дев`ять тисяч вісімсот шістдесят дев`ять) грн 87 коп., яку перерахувати в фонд охорони навколишнього природного середовища Городенківської міської ТГ на р/р: UA708999980333169331000009632, отримувач ГУК в Iв.-Фр.об./ТГ Городенка/24062100, код отримувача (ЄДРПОУ) 37951998, банк отримувача Казначейство України (ел. адм. подат.), на території якої вчинено дане правопорушення.
Стягнути з  Городенківської міської ради (78100, вул. Шевченка, буд. 77, м. Городенка, Городенківський р-н, Івано-Франківська обл, код ЄДРІІОУ 04054292) на користь Івано-Франківської обласної прокуратури (вул. Грюнвальдська, 11, м. Івано-Франківськ, 76015, код ЄДРПОУ 03530483) 2 662 (дві тисячі шістсот шістдесят дві) грн 40 коп. судового збору. 
Накази видати після набрання рішенням законної сили.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Західного апеляційного господарського суду шляхом подання апеляційної скарги протягом двадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

У зв`язку з перебуванням судді у відпустці рішення складено 22.07.2026. 

Суддя О.В. Рочняк