ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА 

справа № 753/10214/26
провадження № 3-зв/753/8/26

П О С Т А Н О В А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"03" вересня 2026 р. суддя Дарницького районного суду м. Києва Монін І.В. розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву адвоката Костенка Вадима Павловича про відвід судді Дарницького районного суду м. Києва Якусика О.В. від розгляду справи про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 за статтею 173 КУпАП (справа № 753/10214/26, провадження № 3/753/3094/26),
В С Т А Н О В И В:
6 травня 2026 до провадження судді Дарницького районного суду міста Києва Якусика О.В. на підставі протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, надійшли матеріали справи про адміністративне правопорушення на підставі протоколу про адміністративне правопорушення серії ГП 526416 від 27 квітня 2026 стосовно ОСОБА_1 .
27 серпня 2026 року адвокат Костенко Вадим Павлович подав до суду заяву про відвід судді Якусика О.В.
У судове засідання 3 вересня 2026 року учасники справи не з`явились про дату, час та місце судового засідання були повідомлені належним чином, про причини неявки суду не повідомили, будь яких пояснень, клопотань про відкладення розгляду до суду не подавали. Також було надіслано СМС-повідомлення адвокату Костенко В.П. та ОСОБА_1 за номерами телефону наявних у справі.
Крім того, повідомлення про час та місце розгляду вказаної вище справи було розміщено на офіційній веб-сторінці Дарницького районного суду м. Києва. У зв`язку з тим, що суд вжив всіх заходів щодо повідомлення, вважаю за можливе провести розгляд справи за відсутності учасників справи.
Дослідивши заяву про відвід та матеріали адміністративної справи №753/10214/26, приходжу до наступного висновку.
Кодекс України про адміністративні правопорушення від 07.12.1984 № 8073-X не містить процесуальних норм, які регламентують порядок розгляду справ про адміністративні правопорушення, як і не містить спеціальних норм, що передбачають можливість заявити заяву про відвід/самовідвід судді і відповідно не передбачають порядку розгляду такої заяви.
Тобто, КУпАП не містить норми, яка б регулювала розгляд заяви про відвід/самовідвід судді.
Проте, чинні КПК України, ЦПК України, КАС України містять відповідні статті про відвід/самовідвід судді, а тому при розгляді даної заяви судді про самовідвід слід застосувати аналогію права.
Положеннями статей 75, 76 КПК України визначено підстави для відводу (самовідводу) судді, зокрема, відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 75 цього Кодексу за наявності інших обставин, які викликають сумніви у його неупередженості.
Статтями 75 та 76 КПК України встановлений виключний перелік підстав для відводу слідчого судді, судді або присяжного в кримінальному провадженні, а також наведені випадки недопустимості повторної участі судді у кримінальному провадженні.
Відповідно до ч. 1 ст. 75 КПК України, слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні: 1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача; 2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; 3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості; 5) у випадку порушення встановленого частиною третьоюстатті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.
Згідно з усталеною практикою Європейського Суду з прав людини існування безсторонності суду для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод повинно встановлюватися згідно з: (і) суб`єктивним критерієм, врахувавши особисті переконання та поведінку конкретного судді, тобто чи мав суддя особисту упередженість або чи був він об`єктивним у цій справі, та (іі) об`єктивним критерієм, іншими словами, шляхом встановлення того, чи забезпечував сам суд та, серед інших аспектів, його склад, достатні гарантії для того, щоб виключити будь-який обґрунтований сумнів у його безсторонності. Особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного. 
При визначенні наявності у відповідній справі законних підстав сумніватися в безсторонності певного судді позиція особи, про яку йдеться, має важливе, але не вирішальне значення. (рішення Європейського Суду з прав людини у справі "Мироненко і Мартенко проти України", заява № 4785/02 та у справі "Олександр Волков проти України", заява № 21722/11).
Визначальним є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно виправданими (рішення ЄСПЛ у справах «Кипріано проти Кіпру», «Феррантеллі та Сантангело проти Італії», «Ветштайн проти Швейцарії»).
Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у кримінальному провадженні. Це є суб`єктивним компонентом поняття «неупередженості».
Звертаючись із заявою про відвід судді адвокат Костенко В.П. зазначає, що суддя Якусик О.В. призначив судове засідання у даній справі на 27.08.2026 у незаконний спосіб - до вирішення раніше заявленого відводу, який розглядався суддею Щасною Т.В. Більше того суддя Якусик О.В. призначаючи судове засідання на 27.08.2026 наперед знав, що заявлений відвід не буде вирішений на користь сторони захисту, тобто був упевнений що суддя Щасна Т.В. не ухвалить процесуальне рішення про його відвід.
Крім того адвокат Костенко В.П. у своїй заяві зазначає, що вказані обставини надають підстави не довіряти судді та викликають сумніви стосовно того, що суддя може забезпечити достатні гарантії для виключення будь-якого розумного сумніву з приводу своєї безсторонності, а також ухвалити законне, обґрунтоване та справедливе рішення.
З аналізу матеріалів, що були надані суду вбачається, що причиною заявленого відводу є незгода адвоката Костенко В.П. з тими чи іншими діями та рішеннями судді Якусика О.В. при розгляді протоколу про адміністративне правопорушення, що на його думку свідчить про упередженість та небезсторонність судді.
Вирішуючи питання щодо обґрунтованості та вмотивованості позиції щодо упередженості судді Якусика О.В. суд, окрім іншого, приймає до уваги наступне.
У заявленому відводі адвокатом наголошується на тому, що суддя Якусик О.В. повинен бути відведений від розгляду цієї справи, оскільки призначив судове засідання у даній справі на 27.08.2026 у незаконний спосіб - до вирішення раніше заявленого відводу, який розглядався суддею Щасною Т.В.
У той же час, жодних підтверджуючих фактів, яким чином суддя Якусик О.В. проявив упередженість у цьому випадку суд не отримав.
Таким чином, суддя не погоджується з доводами адвоката та розцінює їх як незгоду з прийнятими рішенням під час розгляду справи, що не є підставами для відводу судді від розгляду справи про адміністративне правопорушення.
Окрім того, суд, враховуючи кількість заявлених відводів у вказаній справі вважає, що зі сторони захисту наявні ознаки зловживання своїми процесуальними правами.
Керуючись статтями 283, 294 КУпАП, статтями 75, 76, 80-82 КПК України, суд, -
П О С Т А Н О В И В:
у задоволенні заяви адвоката Костенка Вадима Павловича про відвід судді Дарницького районного суду м. Києва Якусика Олександра Васильовича від розгляду справи про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 за статтею 173 КУпАП - відмовити.
Постанова оскарженню не підлягає.

Суддя Іван МОНІН