РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я
і м е н е м У к р а ї н и

13 серпня 2026 року | м. Рівне | №460/1233/26

Рівненський окружний адміністративний суд у складі судді С.М. Дуляницька за участю секретаря судового засідання Т.Р. Саванчук та сторін і інших осіб, які беруть участь у справі:
позивача: представник Корсун Р.А., 
відповідача: представник Юхименко Т.В., 
розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом
| Товариства з обмеженою відповідальністю "Виробниче підприємство "Акватон"
до | Головного управління ДПС у Рівненській області
| про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення, -

В С Т А Н О В И В:

До Рівненського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю "Виробниче підприємство "Акватон" (далі по тексту позивач, ТОВ ВП "Акватон") до Головного управління ДПС у Рівненській області (далі по тексту відповідач) про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення – рішення від 20.11.2025 № 2064117000704.
Обгрунтовуючи свою позицію позивач вказує, що виручка фактично надійшла в повному обсязі. За обома контрактами станом на кінець перевіряємого періоду вся валютна виручка за поставлений товар зарахована на рахунок - прострочених неоплачених поставок немає. Воєнний стан з 24.02.2022 підтверджений ТПП України як форс-мажорна обставина, що за ч. 6 ст. 13 Закону "Про валюту і валютні операції" зупиняє перебіг строків розрахунків і нарахування пені. Затримки платежів пов`язані не з діями підприємства, а з посиленим фінмоніторингом польських і українських банків (перевірки на санкції, зв`язки з рф/рб, окуповані території), що триває 2-3 тижні для великих сум, а це об`єктивна, незалежна від позивача обставина. За ст. 112 ПК України без доведеної вини притягнення до відповідальності неправомірне. Позивач визнаний критично важливим підприємством (накази Рівненської ОВА від 2024 та 2025 років), виробляє продукцію для критичної інфраструктури та оборонної промисловості, не має податкової заборгованості, є сумлінним платником податків з 1990 року. Контролюючий орган при застосуванні пені не врахував наявність обставин, що звільняють від фінансової відповідальності за вчинення податкових правопорушень та порушення іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи(п. 112.8.9 ПК України), та обставин, що пом`якшують відповідальність особи (ст. 112-1 ПК України). Позивач також покликається на постанову ВС у справі №160/9757/19 про те, що пеня за порушення строків втрачає компенсаторне значення за відсутності реальної потреби в терміновому надходженні валюти. Вказує, що стягнення штрафу зменшить обігові кошти підприємства, що негативно вплине на виробництво продукції для критичної інфраструктури та оборони під час війни. Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримав, просив позов задовольнити повністю. 
Відповідач проти задоволення позовних вимог заперечує, про що подав відзив. Вказує, позивач не заперечує, що кошти надійшли з перевищенням граничного строку розрахунків. За ч. 4 ст. 13 Закону №2473-VIII, строки можуть подовжуватись лише за окремим висновком центрального органу виконавчої влади з питань економічного розвитку, однак такого висновку позивач не отримував і не надав. Частина 7 ст. 13 Закону передбачає зупинення строку лише в разі звернення до суду/арбітражу за стягненням заборгованості з нерезидента, однак позивач такого звернення не здійснював, доказів не надав. Лист ТПП України від 28.02.2022 №2024/02.0-7.1 має загальний інформаційний характер і не є сертифікатом форс-мажору, виданим за індивідуальним зверненням суб`єкта. Покликаючись на постанову ВС від 23.07.2024 у справі №240/25642/22 вказує, що введення воєнного стану саме по собі не є форс-мажором для неотримання коштів від нерезидента. Покликаючись на постанову ВС від 27.02.2025 у справі №520/2941/24 вказує, що навіть сертифікат ТПП не є беззаперечним доказом, суд має критично оцінювати причинно-наслідковий зв`язок між форс-мажором і неможливістю виконати конкретне зобов`язання. Позивач не довів причинно-наслідкового зв`язку між воєнним станом і простроченням розрахунків саме зі своїм контрагентом; посилання на банківський фінмоніторинг документально не підтверджені. Також вказує, що Закон №2473-VIII – це спеціальний закон, що регулює саме валютні операції; зміни до нього можуть вноситися лише шляхом прямих поправок до цього закону, чого законодавець не зробив. Норми ПК України про зупинення строків стосуються виключно податкової сфери й не поширюються на граничні строки розрахунків за зовнішньоекономічними операціями. Хоча обов`язок довести правомірність рішення лежить на відповідачі, останній наголошує, що сам факт порушення позивачем не заперечується, а належних доказів форс-мажору чи продовження строків позивач не надав ні під час перевірки, ні в суді. Розрахунок пені позивачем не оспорюється. А відтак, оскаржуване ППР відповідає критеріям правомірного рішення суб`єкта владних повноважень за ч. 2 ст. 2 КАС України, підстави для задоволення позову відсутні. Представник відповідача в судовому засіданні просила відмовити у задоволенні позову повністю. 
Ухвалою від 29.01.2026 позовну заяву прийнято до розгляду. Відкрито загальне позовне провадження в адміністративній справі. Призначено підготовче засідання на 24.02.2026.
Ухвалою від 24.02.2026 відкладено підготовче засідання на 17.03.2026.
В підготовчому засіданні 17.03.2026 оголошено перерву до 31.03.2026.
За клопотанням відповідача протокольною ухвалою від 31.03.2026 підготовче засідання відкладено до 21.04.2026.
Протокольною ухвалою від 21.04.2026 оголошено перерву в підготовчому засіданні до 05.05.2026.
Протокольною ухвалою від 05.05.2026 в підготовчому засіданні оголошено перерву до 19.05.2026.
У зв`язку з відпусткою головуючого судді підготовче засідання відкладено на 09.06.2026. 
Ухвалою від 09.06.2026 відкладено підготовче засідання до 30.06.2026.
Ухвалою від 30.06.2026 суд закрив підготовче засідання та призначив справу до розгляду по суті на 04.08.2026. 
04.08.2026 суд перейшов до стадії ухвалення судового рішення, відклав ухвалення та проголошення судового рішення до 13.08.2026. 
Розглянувши матеріали та з`ясувавши всі обставини адміністративної справи, які мають юридичне значення для розгляду та вирішення спору по суті, дослідивши наявні у справі докази у їх сукупності, суд встановив таке.
На підставі направлення від 29.09.2025 №4527/Ж3/17-00-07-04, виданого головному державному інспектору відділу позапланових перевірок з інших податків та перевірок фінансових операцій управління податкового аудиту Головного управління ДПС у Рівненській області Шевчуку Василю Васильовичу, відповідно до ст.20, пп.78.1.1 п.78.1, п.78.2, п.78.4 ст.78, п.81.1. ст.81, п.82.2 ст.82 глави 8 розділу ІІ Податкового кодексу України від 02 грудня 2010 року № 2755-VI (із змінами та доповненнями) та наказу Головного управління ДПС у Рівненській області від 29.09.2025 №2522-п, проведено документальну позапланову виїзну перевірку ТОВ "ВИРОБНИЧЕ ПІДПРИЄМСТВО "АКВАТОН" (код ЄДРПОУ 13970259), з питань дотримання вимог валютного законодавства при здійсненні розрахунків по зовнішньоекономічних контрактах № 21/04 від 21.04.2023 за період з 21.04.2023 по 31.08.2025 та № 18/12 від 18.12.2024 за період 18.12.2024 по 31.08.2025. 
За результатами проведеної перевірки складено акт від 13.10.2025 №17234/ Ж5/17-00-07-04-15/13970259, яким встановлено порушення частини 1 та частини 2 статті 13 Закону України від 21.06.2018 №2473-VIII «Про валюту і валютні операції» (із змінами та доповненнями), пункту 21 розділу II Положення про заходи захисту та визначення порядку здійснення окремих операцій в іноземній валюті, затвердженого постановою Правління Національного банку України від 02 січня 2019 року № 5 (із змінами та доповненнями), а саме:
- порушення законодавчо встановлених строків надходження валютної виручки в сумі 1404567,14 євро/ 61501555,70 грн., у законодавчо встановлені строки розрахунків при виконанні зовнішньоекономічного експортного контракту №21/04 від 21.04.2023 укладений з фірмою - нерезидентом "SRD TRADING SP.z.o.o." Польща;
- порушення законодавчо встановлених строків надходження валютної виручки в сумі 1070236,84 євро/ 46448127,04 грн., у законодавчо встановлені строки розрахунків при виконанні зовнішньоекономічного експортного контракту №18/12 від 18.12.20224 укладений з фірмою - нерезидентом "SRD TRADING SP.z.o.o." Польща.
Проведеною перевіркою документів: зовнішньоекономічних контрактів №21/04 від 21.04.2023 за період з 21.04.2023 по 31.08.2025 та № 18/12 від 18.12.2024 за період 18.12.2024 по 31.08.2025, встановлено наступне, а саме: Відповідно до інформації, доведеної згідно листів Національного банку України від 20.09.2022, 20.01.2023, 20.02.2023, яка надана уповноваженими банками до Національного банку України згідно із Інструкцією про порядок валютного нагляду банків за дотриманням резидентами граничних строків розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів, затвердженої постановою Правління НБУ від 02.01.2019 №7, на виконання статей 12 і 13 Закону України «Про валюту і валютні операції» від 21 червня 2018 року № 2473-VІІІ (із змінами та доповненнями), перевірці підлягало виконання умов та проведення розрахунків по наступних зовнішньоекономічних контрактах.
1. Зовнішньоекономічний контракт поставки - № 21/04 від 21.04.2023 укладений з фірмою - нерезидентом "SRD TRADING SP.z.o.o." Польща, за період 21.04.2023 по 31.08.2025 (а.с.11-14 том 1).
Реквизити нерезидента: NIP: 1133083391 ul. Chodakowska, 53/57 lok,22A, 03-810, Polska.
Банківські реквізити: PKO BANK Polski SA IBAN: PL47 1020 1026 0000 1602 0571 9978 Swift:BPKOPLPW
Предмет контракту: Постачальник зобов`язується виготовити і передати у власність Покупцеві, а Покупець зобов`язується прийняти та оплатити на умовах цього Контракту провід мідний обмотувальний марки «ПЕТДІ-200» та «ПЕВТЛІ-180» CN 85441110, провід алюмінієвий емальований марки ПЕАІ- І- Д-200А, ПЕАІ- 2- Д-200А в подальшому Товар.
Країна походження Товару – Україна – виробник ТОВ «АКВАТОН»
Умови поставки визначаються згідно правил «ІНКОТЕРМС» 2010
В акті перевірки від 13.10.2025 (а.с.20-32) зазначено, що проведеною перевіркою документів: зовнішньоекономічного експортного контракту № 21/04 від 21.04.2023 укладений з фірмою - нерезидентом "SRD TRADING SP.z.o.o." Польща, виписок банку, що стосуються розрахунків по контракту, МД типу ІМ40ДЕ, картки рахунків та оборотно-сальдові відомості (дані обліку) по рахунках № 362, встановлено наступне, а саме: Станом на початок перевіряємого періоду, тобто станом на 21.04.2023 по зовнішньоекономічному експортному контракту № 21/04 від 21.04.2023 укладений з фірмою - нерезидентом "SRD TRADING SP.z.o.o." Польща, сальдо розрахунків відсутнє (дані рах.362). 
На виконання умов вищевказаного контракту, підприємством ТОВ «Акватон» здійснило відвантаження товару – провід мідний, Виробник: ТОВ «Акватон», Країна виробництва-UA фірмі-нерезиденту "SRD TRADING SP.z.o.o." Польща, на суму 3 740 573,11 євро/159 510 716,87 грн., згідно МД типу ЕК10АА наведених в додатку №15 до акту перевірки. 
Валютна виручка від фірми-нерезидента "SRD TRADING SP.z.o.o." Польща за поставлений товар ТОВ «Акватон» надійшла в сумі 3740573,11 євро/174 938 921,38 грн, згідно банківських виписок наведених в додатку №15 до акту перевірки, з порушенням встановлених законодавством строки, чим порушено вимоги частини 1 та частини 2 статті 13 Закону України від 21.06.2018 №2473-VIII «Про валюту і валютні операції» (із змінами та доповненнями), пункту 21 розділу II Положення про заходи захисту та визначення порядку здійснення окремих операцій в іноземній валюті, затвердженого постановою Правління Національного банку України від 02 січня 2019 року № 5 (із змінами та доповненнями) та пункту 14-2 Постанови Правління Національного банку України від 24.02.2022 року № 18 «Про роботу банківської системи в період запровадження воєнного стану» (із змінами та доповненнями).
Так, згідно розрахунку пені за порушення строків розрахунків по зовнішньоекономічних операціях (а.с.44-45 том 2), зведених даних щодо експортних операцій в розрізі контрагентів-нерезидентів (а.с.46-52 том 2), встановлено порушення строків розрахунків: 12.05.2025-23.05.2025 – 12 днів; 24.05.2025-29.05.2025 – 6 днів; 29.05.2025-30.05.2025 – 1 день; 31.05.2025-06.06.2025 – 7 днів; 21.05.2025-06.06.2025 – 17 днів; 07.06.2025-13.06.2025 – 7 днів; 14.06.2025-16.06.2025 – 3 дні; 17.06.2025-19.06.2025 – 3 дні; 04.06.2025-19.06.2025 – 16 днів; 20.06.2025-23.06.2025 – 4 дні; 11.06.2025-26.06.2025 – 16 днів; 28.06.2025-08.07.2025 – 11 днів; 09.07.2025-11.07.2025 – 3 дні; 12.07.2025-14.07.2025 – 3 дні; 14.07.2025-15.07.2025 – 1 день; 15.07.2025-16.07.2025 – 1 день. 

2. Зовнішньоекономічний контракт поставки - № 18/12 від 18.12.2024 (а.с.15-19 том 1) укладений з фірмою - нерезидентом "SRD TRADING SP.z.o.o." Польща, за період 18.12.2024 по 31.08.2025 
Реквизити нерезидента: NIP: 1133083391 ul. Chodakowska, 53/57 lok,22A, 03-810, Polska. 
Банківські реквізити: PKO BANK Polski SA IBAN: PL47 1020 1026 0000 1602 0571 9978 Swift:BPKOPLPW
Предмет контракту: Постачальник зобов`язується виготовити і передати у власність Покупцеві, а Покупець зобов`язується прийняти та оплатити на умовах цього Контракту провід мідний обмотувальний емальований марки «ПЕТДІ-200» та «ПЕТД2-200» ПЕТЕЛІ-180 та ПЕТЕЛ2-180, ПСДК-Л-180, провід алюмінієвий емальований марки ПЕАІ- І- Д-200А, ПЕАІ- 2- Д-200А в подальшому Товар. 
Країна походження Товару – Україна – виробник ТОВ «АКВАТОН» 
Умови поставки визначаються згідно правил DAP«ІНКОТЕРМС» 2010
В акті перевірки від 13.10.2025 (а.с.20-32) зазначено, що проведеною перевіркою документів: зовнішньоекономічного експортного №18/12 від 18.12.2024 укладений з фірмою - нерезидентом "SRD TRADING SP.z.o.o." Польща, виписок банку, що стосуються розрахунків по контракту, МД типу ІМ40ДЕ, картки рахунків та оборотно-сальдові відомості (дані обліку) по рахунках № 362, встановлено наступне, а саме: Станом на початок перевіряємого періоду, тобто станом на 18.12.2024 по зовнішньоекономічному експортному контракту №18/12 від 18.12.2024 укладений з фірмою - нерезидентом "SRD TRADING SP.z.o.o." Польща, сальдо розрахунків відсутнє (дані рах.362). 
На виконання умов вищевказаного контракту, підприємством ТОВ «Акватон» здійснило відвантаження товару – провід мідний, Виробник: ТОВ «Акватон», Країна виробництва-UA фірмі-нерезиденту "SRD TRADING SP.z.o.o." Польща, на суму 2 213 417,14 євро/81 808 173,93 грн., згідно МД типу ЕК10АА наведених в додатку №15 до акту перевірки. 
Валютна виручка від фірми-нерезидента "SRD TRADING SP.z.o.o." Польща за поставлений товар ТОВ «Акватон» надійшла в сумі 726191,89 євро/35 160 490,60 грн., згідно банківських виписок наведених в додатку №15 до акту перевірки, з порушенням встановлених законодавством строки, чим порушено вимоги частини 1 та частини 2 статті 13 Закону України від 21.06.2018 №2473-VIII «Про валюту і валютні операції» (із змінами та доповненнями), пункту 21 розділу II Положення про заходи захисту та визначення порядку здійснення окремих операцій в іноземній валюті, затвердженого постановою Правління Національного банку України від 02 січня 2019 року № 5 (із змінами та доповненнями) та пункту 14-2 Постанови Правління Національного банку України від 24.02.2022 року № 18 «Про роботу банківської системи в період запровадження воєнного стану» (із змінами та доповненнями).
Так, згідно розрахунку пені за порушення строків розрахунків по зовнішньоекономічних операціях (а.с.44-45 том 2), зведених даних щодо експортних операцій в розрізі контрагентів-нерезидентів (а.с.46-52 том 2), встановлено порушення строків розрахунків: 13.07.2025-16.07.2025 – 4 дні, 17.07.2025-24.07.2025 – 8 днів; 24.07.2025-25.07.2025 – 1 день; 20.07.2025-25.07.2025 – 6 днів; 26.07.2025-29.07.2025 – 4 дні; 29.07.2025-30.07.2025 – 1 день; 29.07.2025-30.07.2025 – 1 день; 30.07.2025-31.07.2025 – 1 день; 18.08.2025-19.08.2025 – 2 дні; 20.08.2025-21.08.2025 – 2 дні; 26.08.2025-27.08.2025 – 2 дні; 27.08.2025-28.08.2025 – 1 день. 
Вказані обставини сторони не заперечують. 
За результатами проведеної перевірки та встановлених порушень, відповідач прийняв податкове повідомлення-рішення від 20.11.2025 № 2064117000704, яким до позивача застосовано пеню за порушення строку розрахунків у сфері зовнішньоекономічної діяльності (а.с.37-38 том 1).
Позивач з таким податковим повідомленням-рішенням не погодився та звернувся до суду з даним позовом.
Надаючи правову оцінку позовним вимогам, суд зазначає таке.
Правові засади здійснення валютних операцій, валютного регулювання та валютного нагляду, права та обов`язки суб`єктів валютних операцій і уповноважених установ та відповідальність за порушення ними валютного законодавства визначено Законом України “Про валюту і валютні операції” № 2473-VІІІ.
Відповідно до частини першої статті 13 Закону № 2473-VІІІ, Національний банк України має право встановлювати граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів. Національний банк України має право встановлювати винятки та (або) особливості запровадження цього заходу захисту для окремих товарів та (або) галузей економіки за поданням Кабінету Міністрів України. Граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів не застосовуються щодо розрахунків, пов`язаних з договорами про участь у розподілі пропускної спроможності, а також щодо грошового забезпечення (кредитних лімітів) з метою участі в аукціонах з розподілу пропускної спроможності міждержавних перетинів. Національний банк України має право встановлювати мінімальні граничні суми операцій з експорту та імпорту товарів, на які поширюються встановлені відповідно до цього Закону граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів.
Як передбачено у частині другій цієї ж статті, у разі встановлення Національним банком України граничного строку розрахунків за операціями резидентів з експорту товарів грошові кошти підлягають зарахуванню на рахунки резидентів у банках України у строки, зазначені в договорах, але не пізніше строку та в обсязі, встановлених Національним банком України. Строк виплати заборгованості обчислюється з дня митного оформлення продукції, що експортується, а в разі експорту робіт, послуг, прав інтелектуальної власності та (або) інших немайнових прав - з дня оформлення у письмовій формі (у паперовому або електронному вигляді) акта, рахунка (інвойсу) або іншого документа, що засвідчує їх надання.
У частині п`ятій статті 13 Закону № 2473-VІІІ встановлено, що порушення резидентами строку розрахунків, встановленого згідно із цією статтею, тягне за собою нарахування пені за кожний день прострочення в розмірі 0,3 відсотка суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару) у національній валюті (у разі здійснення розрахунків за зовнішньоекономічним договором (контрактом) у національній валюті) або в іноземній валюті, перерахованій у національну валюту за курсом Національного банку України, встановленим на день виникнення заборгованості. Загальний розмір нарахованої пені не може перевищувати суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару).
Частини 6 та 7 ст. 13 Закону № 2473-VІІІ передбачають, що у разі якщо виконання договору, передбаченого частинами другою або третьою цієї статті, зупиняється у зв`язку з виникненням форс-мажорних обставин, перебіг строку розрахунків, установленого згідно з частиною першою цієї статті, та нарахування пені відповідно до частини п`ятої цієї статті зупиняється на весь період дії форс-мажорних обставин та поновлюється з дня, наступного за днем закінчення дії таких обставин.
Підтвердженням виникнення та закінчення дії форс-мажорних обставин є відповідна довідка уповноваженої організації (органу) країни розташування сторони зовнішньоекономічного договору (контракту) або третьої країни відповідно до умов цього договору (контракту).
У разі прийняття до розгляду судом, міжнародним комерційним арбітражем позовної заяви резидента про стягнення з нерезидента заборгованості, що виникла внаслідок недотримання нерезидентом строку, передбаченого зовнішньоекономічним договором (контрактом), або прийняття до провадження уповноваженим органом відповідної країни документа про стягнення такої заборгованості з боржника-нерезидента на користь резидента в позасудовому (досудовому) примусовому порядку строк, встановлений відповідно до цієї статті, зупиняється з дня прийняття до розгляду такої заяви (прийняття до провадження відповідного документа) і пеня за порушення строку в цей період не нараховується.
У разі ухвалення судом, міжнародним комерційним арбітражем рішення про відмову в позові повністю чи частково в частині майнових вимог або про відмову у відкритті провадження у справі чи про залишення позову без розгляду, а також у разі визнання документа про стягнення заборгованості з боржника-нерезидента таким, що не підлягає виконанню, недійсним, незаконним тощо та (або) закриття (припинення) провадження без зарахування грошових коштів на рахунки резидентів у банках України за таким документом строк, встановлений відповідно до цієї статті, поновлюється і пеня за його порушення нараховується за кожний день прострочення, включаючи період, на який цей строк було зупинено.
У разі ухвалення судом, міжнародним комерційним арбітражем рішення про задоволення позову сплаті підлягає лише пеня, нарахована до дня прийняття позовної заяви до розгляду судом, міжнародним комерційним арбітражем.
Відповідно до пунктів 21-23 Положення про заходи захисту та визначення порядку здійснення окремих операцій в іноземній валюті, затв. Постановою Правління
Національного банку України від 02.01.2019 № 5 (Далі – Положення №5), граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів становлять 365 календарних днів.
Граничні строки розрахунків, зазначені в пункті 21 розділу II цього Положення:
1) не поширюються на операцію з експорту, імпорту товарів (уключаючи незавершені розрахунки за операцією), сума якої (в еквіваленті за офіційним курсом гривні до іноземних валют, установленим Національним банком на дату здійснення операції) є меншою, ніж розмір, передбачений статтею 20 Закону України "Про запобігання та протидію легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення" (далі - незначна сума), крім дроблення операцій з експорту товарів або дроблення валютних операцій;
2) застосовуються з урахуванням установлених Національним банком за поданням Кабінету Міністрів України, відповідно до абзацу другого частини першої статті 13 Закону України "Про валюту і валютні операції" (далі - Закон про валюту), винятків та (або) особливостей для окремих товарів, та (або) галузей економіки.
Розрахунки за операціями резидентів з експорту та імпорту товарів здійснюються не пізніше строку, визначеного пунктом 21 розділу II цього Положення, з урахуванням вимог пункту 22 розділу II цього Положення, у повному обсязі, з урахуванням вимог пункту 22 розділу II цього Положення стосовно операцій з експорту, імпорту товарів у незначній сумі (уключаючи незавершені розрахунки за операцією). Грошові кошти від нерезидента за операціями резидента з експорту товарів підлягають зарахуванню на рахунок резидента в Україні в банку.
Відповідно до пункту 21 Постанови Правління Національного Банку України від 24.02.2022 № 18 “Про роботу банківської системи в період запровадження воєнного стану” (далі – Постанова № 18), протягом дії воєнного стану інші нормативно-правові акти Національного банку України діють у частині, що не суперечать цій постанові.
У пункті 14-2 Постанови № 18 встановлено, що граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів становлять 180 календарних днів та застосовуються до операцій, здійснених з 05 квітня 2022 року.
Пункт 14-3 Постанови № 18 передбачає, що граничні строки розрахунків, зазначені в пункті 14-2 цієї постанови:
1) не поширюються на операцію з експорту, імпорту товарів (уключаючи незавершені розрахунки за операцією), сума якої (в еквіваленті за офіційним курсом гривні до іноземних валют, установленим Національним банком України на дату здійснення операції) є меншою, ніж розмір, передбачений статтею 20 Закону України "Про запобігання та протидію легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення" (далі - незначна сума), крім дроблення операцій з експорту товарів або дроблення валютних операцій;
2) застосовуються з урахуванням установлених Національним банком України за поданням Кабінету Міністрів України відповідно до абзацу другого частини першої статті 13 Закону України "Про валюту і валютні операції" винятків та (або) особливостей для окремих товарів та (або) галузей економіки.
Згідно з пунктом 14-4 Постанови № 18, розрахунки за операціями резидентів з експорту та імпорту товарів здійснюються не пізніше строку, визначеного в пункті 14-2 цієї постанови, з урахуванням вимог пункту 14-3 цієї постанови в повному обсязі, з урахуванням вимог пункту 14-3 цієї постанови стосовно операцій з експорту, імпорту товарів у незначній сумі (уключаючи незавершені розрахунки за операцією). Грошові кошти від нерезидента за операціями резидента з експорту товарів підлягають зарахуванню на рахунок резидента в банку в Україні.
Відповідно до підпункту 1 пункту 7 розділу ІІ Інструкції про порядок валютного нагляду банків за дотриманням резидентами граничних строків розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів, затв. Постановою Правління Національного банку України від 02.01.2019 № 7 (далі – Інструкція № 7), банк розпочинає відлік установлених Національним банком граничних строків розрахунків з дати оформлення МД типу ЕК-10 "Експорт", ЕК-11 "Реекспорт" на продукцію, що експортується (якщо продукція згідно із законодавством України підлягає митному оформленню), або підписання акта або іншого документа, що засвідчує поставку нерезиденту товару відповідно до умов експортного договору (якщо товар згідно із законодавством України не підлягає митному оформленню), - за операціями з експорту товарів.
Як визначено у підпунктах 1, 2 пункту 9 розділу ІІІ Інструкції № 7, банк завершує здійснення валютного нагляду за дотриманням резидентами граничних строків розрахунків:
1) якщо сума незавершених розрахунків за операцією з експорту, імпорту товарів не перевищує незначної суми. У разі здійснення розрахунків за експорт, імпорт товарів в іноземній валюті сума незавершених розрахунків за операцією з експорту, імпорту товарів визначається за офіційним курсом гривні до іноземних валют, установленим Національним банком на дату останньої події за відповідною операцією (остання дата платежу/надходження грошових коштів, дата поставки товару, дата зарахування зустрічних однорідних вимог);
2) у разі експорту товару - після зарахування на поточний рахунок резидента в банку грошових коштів, що надійшли від нерезидента за товар (включаючи кошти, переказані резидентом із власного рахунку, відкритого за кордоном, якщо розрахунки за експорт товару здійснювалися через рахунок резидента, відкритий за кордоном, та резидентом подано документи іноземного банку, які підтверджують зарахування коштів від нерезидента за товар), або від банку (резидента або нерезидента) за документарним акредитивом, відкритим на користь резидента за операцією з експорту товару, або від банку-гаранта (нерезидента) за гарантією, що надавалася на виконання зобов`язань зі сплати коштів за операцією з експорту товару, або від банку-гаранта (резидента) за гарантією, що надавалася на виконання зобов`язань зі сплати коштів за операцією з експорту товару, за умови попереднього отримання банком-гарантом (резидентом) коштів в іноземній валюті від банку-контргаранта (нерезидента) проти вимоги за такою контргарантією, або в порядку, визначеному в пункті 16-2 розділу IV цієї Інструкції.
В ході розгляду справи встановлено, що строки порушення надходження валютної виручки є несуттєвими, знаходячись в діапазоні 1-5 календарних днів -18 випадків, в діапазоні 6-10 днів – 5 випадків, та в діапазоні 11-17 днів – 5 випадків.
Суд погоджується з доводами позивача про те, що дана затримка викликана об`єктивними незалежними від ТОВ ВП "Акватон" і SRD Trading Sp. z o. o. (Elktrim) обставинами, а саме посиленим фінансовим моніторингом банками Євросоюзу платежів за продукцію, що виготовляє ТОВ ВП "Акватон". 
Так, основним видом діяльності позивача є КВЕД 27.32 Виробництво інших видів електронних і електричних проводів і кабелів. Підприємство виготовляє кілька видів мідного та алюмінієвого емаль проводу. Такий провід може підпадати під визначення продукції подвійного призначення. 
Абзац двадцять другий статті 1 Закону України "Про державний контроль за міжнародними передачами товарів військового призначення та подвійного використання" дає таке визначення: товари подвійного використання - окремі види виробів, обладнання, матеріалів, програмного забезпечення і технологій, спеціально не призначені для військового використання, а також послуги (технічна допомога), пов`язані з ними, які, крім цивільного призначення, можуть бути використані у військових або терористичних цілях чи для розроблення, виробництва, використання товарів військового призначення, зброї масового знищення, засобів доставки зазначеної зброї чи ядерних вибухових пристроїв, у тому числі окремі види ядерних матеріалів, хімічних речовин, бактеріологічних, біологічних та токсичних препаратів, перелік яких визначається Кабінетом Міністрів України.
28 грудня 2022 року наказом Міністерства фінансів України № 465 було затверджено критерії для виявлення ризиків, пов`язаних з легалізацією доходів, отриманих злочинним шляхом, фінансуванням тероризму та розповсюдженням зброї масового знищення. Наказ №465 зобов`язує суб`єкти первинного фінансового моніторингу, зокрема банки, проводити детальний фінансовий моніторинг у певних випадках: якщо клієнт займається публічними закупівлями; якщо клієнт здійснює діяльність у сфері, якій властиві такі ризики легалізації (відмивання) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансування тероризму та фінансування розповсюдження зброї масового знищення, участь у фінансуванні придбання товарів подвійного використання. 
Позивач зазначає, що Регламентом (ЄС) 2021/821 Європейського парламенту та ради від 20 травня 2021 року (Regulation (EU) 2021/821 of the European parliament and of the council of 20 May 2021) встановлено режим Союзу для контролю за експортом, брокерською діяльністю, технічною допомогою, транзитом та передачею товарів подвійного використання (перероблена редакція). 
Згідно зі статтею 4 цього Регламенту для експорту товарів подвійного використання, не перелічених у Додатку I, потрібен дозвіл, якщо експортера було повідомлено компетентним органом про те, що відповідні товари призначені або можуть бути призначені, повністю або частково: 
(а) для використання у зв`язку з розробкою, виробництвом, обробкою, експлуатацією, технічним обслуговуванням, зберіганням, виявленням, ідентифікацією або розповсюдженням хімічної, біологічної чи ядерної зброї чи інших ядерних вибухових пристроїв, або з розробкою, виробництвом, технічним обслуговуванням або зберіганням ракет, здатних доставляти таку зброю; 
(б) для військового кінцевого використання, якщо країна-покупець або країна призначення підпадає під ембарго на постачання зброї; для цілей цього пункту «військове кінцеве використання» означає:
(і) включення до складу військових товарів, перелічених у військовому списку держав-членів;
(іі) використання виробничого, випробувального або аналітичного обладнання та його компонентів для розробки, виробництва або технічного обслуговування військових товарів, перелічених у військовому списку держав-членів; або
(iii) використання будь-якої незавершеної продукції на заводі для виробництва військової продукції, переліченої у військовому списку держав-членів;
(с) для використання як частин або компонентів військових товарів, перелічених у національному військовому списку, які були експортовані з території держави-члена без дозволу або з порушенням дозволу, передбаченого національним законодавством цієї держави-члена. 
Окрім самого статусу товару як продукції подвійного призначення, детальний фінансовий моніторинг ускладнюється тим, що покупець не є кінцевим споживачем продукції. В результаті необхідно також надавати інформацію банку щодо подальшого спрямування продукції. 
Таким чином, польські банки, дотримуючись вимог Євросоюзу щодо контролю за експортом, брокерською діяльністю, технічною допомогою, транзитом та передачею товарів подвійного використання зобов`язані здійснювати підвищену перевірку (моніторинг) при здійсненні платежів за товари подвійного призначення. В результаті кожен платіж проходив окрему перевірку польським банком, що тривала до двох тижнів. При цьому складність проходження фінансового моніторингу в тому, що суб`єкти фінансового моніторингу переважно не контактують з учасниками грошових переказів, не надсилають повідомлення, запити чи роз`яснення. В більшості випадків, грошовий переказ або блокується, або "зависає" в банку на кілька днів. 
Саме внаслідок детального фінансового моніторингу грошових переказів за продукцію подвійного призначення, яку виготовляє та експортує ТОВ ВП "Акватон", значна кількість платежів внаслідок затяжної перевірки надходять на кілька днів пізніше встановленого строку, попри те, що контрагент позивача здійснює оплату в межах законодавчо встановленого строку надходження валютної виручки. 
Отже, перевищення строків надходження валютної виручки є незначним та пов`язано з вище зазначеними об`єктивними обставинами, що знаходяться поза межами контролю позивача та його польського контрагента.
З наявних в матеріалах справи свіфт-платежів по спірних поставках вбачається, що час надходження коштів з моменту оплати до моменту зарахування на рахунок позивача відбувався із затримками в кілька днів. Це пов`язано з обставинами щодо посиленого фінансового контролю банками під час воєнного стану в Україні (а.с. 129-201, 235-240 том 1).
Крім того, позивач звернувся до SRD Trading Sp. z o. o. (Elktrim), Польща, з проханням надати документи, що підтверджують об`єктивні незалежні від польської компанії обставини затримки платежів, зокрема внаслідок посиленого фінансового моніторингу європейськими банками оплат за товар (емальований провід), що можуть підпадати під товари подвійного призначення. 
Від SRD Trading Sp. z o. o. (Elktrim), Польща, одержано наступну інформацію та документи (а.с.24-40, а.с. 62-79 том 2): 
SRD Trading Sp. z o. o. (Elktrim), Польща здійснює перерахування коштів позивачу зі свого рахунку, що обслуговується банком BNP Paribas Bank Polska S.A. Даний банк не направляє кошти напряму в банк позивача (АТ "Полтава Банк"). Міжнародні перекази здійснюються через банки-посередники. 
У зв`язку з цим виникали ситуації, коли кошти з рахунку SRD Trading Sp. z o. o. (Elktrim) списувались, а на рахунок ТОВ ВП "Акватон" не надходили. Товар, який виготовляє і поставляє позивач (емальпровід, код товару 8544), підпадає під визначення товару подвійного призначення, щодо якого діють певні обмеження при поставці ЄС-Україна. Через це фінансовий моніторинг банку-посередника може заблокувати платіж, якщо ним не отримано підтвердження, що цей товар не включений до санкційного списку.
Якщо платіж блокується, SRD Trading Sp. z o. o. (Elktrim) про це не знає, доки не звернеться до свого банку з відповідною скаргою.
SRD Trading Sp. z o. o. (Elktrim) надало позивачу офіційний електронний лист від свого банку (BNP Paribas Bank Polska S.A.), в якому повідомлялось наступне: 
"Для визначення поточного місцезнаходження переказів ми повинні розпочати процедуру розгляду скарги. Для цього, будь ласка, надішліть заповнений додаток, підписаний відповідно до Договору про представництво з кваліфікованим підписом або у присутності банківського працівника (підписаний документ подається банківським працівником).
Для кожного переказу необхідно подавати окрему заявку.
Згідно з Тарифним планом, за кожну заявку стягується плата у розмірі 200 злотих, яка не перевищує 50% від суми переказу плюс комісії банку-посередника, якщо такі застосовуються." 
Після подання відповідної заяви та сплати 200 злотих (приблизно 2430,00 грн) польський банк розглядає заявку та протягом кількох робочих днів повертає кошти. При чому суми переказів зменшуються через витрати банків-посередників, які беруть участь в обробці цих повернень.
З наданої банком відповіді вбачається, що повернення коштів за перекази є результатом внутрішньої політики іноземного банку та його нездатності обробляти перекази.
Отже, порушення строків надходження валютної виручки стало наслідком відмови банків-посередників здійснювати міжнародні перекази. При чому, ані SRD Trading Sp. z o. o. (Elktrim) ані позивач не є клієнтами таких банків-посередників, не мають з ними правовідносин та можливості спілкування/надання пояснень та документів.
Податковий кодекс України не містить визначення поняття «вина», однак умови за яких платник податку вважається винним наведені у статті 112 цього Кодексу та полягають у тому, що особа вважається винною у вчиненні правопорушення, якщо буде встановлено, що вона мала можливість для дотримання правил та норм, за порушення яких цим Кодексом передбачена відповідальність, проте не вжила достатніх заходів щодо їх дотримання.
Умовами, які визначають вину особи, у розумінні статті 112 Податкового кодексу України є:
- встановлення можливості дотримання особою правил та норм, за порушення яких Кодексом передбачена відповідальність, проте не вжиття цією особою достатніх заходів щодо їх дотримання;
- доведення контролюючим органом того, що вчиняючи певні дії або допускаючи бездіяльність, за які передбачена відповідальність, платник податків діяв нерозумно, недобросовісно та без належної обачності.
Саме можливість особою дотримуватися правил та норм, за порушення яких Кодексом передбачена відповідальність, однак невжиття нею достатніх заходів щодо їх дотримання, через вчинення дій, які можуть бути кваліфіковані як нерозумні, недобросовісні та без належної обачності, за умови доведення цього контролюючим органом, є свідченням вини особи у вчинені податкового правопорушення.
Тобто, факт вини особи - платника податку має бути доведеним контролюючим органом.
Аналіз наявних у справі доказів дає підстави дійти висновку, що оскаржуване податкове повідомлення-рішення не відповідає критеріям правомірного рішення суб`єкта владних повноважень, установленим ч. 2 ст. 2 КАС України.
Не зважаючи на те, що позивач не заперечує, що частина платежів за вказаними контрактами надійшла на рахунок позивача з перевищенням граничного строку розрахунків (180 календарних днів згідно з п. 14-2 Постанови Правління НБУ № 18 від 24.02.2022), проте сам по собі факт прострочення не є автоматичною і безумовною підставою для застосування фінансової санкції. Встановлені в ході розгляду справи обставини свідчать, що прострочення мало системно короткочасний характер; за жодним із платежів не йдеться про повну відмову нерезидента від оплати чи істотне, невизначено тривале утримання коштів; прострочення виникало не з вини сторін контракту, а внаслідок дій третьої особи, з якою жодна зі сторін не перебуває у договірних правовідносинах - банку-посередника, що обробляв міжнародний переказ.
Причина прострочення має об`єктивний, документально підтверджений і зовнішній щодо позивача характер. 
Продукція позивача -провід (код товару 8544) - за своїми технічними характеристиками підпадає під визначення товару подвійного використання відповідно до абз. 22 ст. 1 Закону України "Про державний контроль за міжнародними передачами товарів військового призначення та подвійного використання".
Внаслідок цього статусу товару розрахунки за нього підпадають під режим контролю, встановлений Регламентом (ЄС) 2021/821 Європейського парламенту та Ради від 20.05.2021, який встановлює обов`язковий режим контролю за експортом, транзитом та передачею товарів подвійного використання в межах Євросоюзу (тобто це прямий і безумовний обов`язок банку-нерезидента, а не його дискреційне рішення); Наказом Міністерства фінансів України № 465 від 28.12.2022, яким на суб`єктів первинного фінансового моніторингу покладено обов`язок проведення поглибленого моніторингу операцій, пов`язаних із фінансуванням придбання товарів подвійного використання.
Отже, затримка кожного окремого платежу - не наслідок недбалості чи бездіяльності позивача або його контрагента, а прямий, юридично обов`язковий наслідок застосування норм права ЄС до товару із встановленим статусом.
Офіційний лист банку BNP Paribas Bank Polska S.A. документально підтверджує, що перекази списувалися з рахунку нерезидента, але не надходили безпосередньо на рахунок позивача через проходження через банки-посередники; жодна зі сторін контракту - ані SRD Trading Sp. z o.o., ані ТОВ ВП "Акватон" - не є клієнтом банку-посередника, не перебуває з ним у договірних відносинах і навіть не повідомляється про факт блокування платежу; повернення (розблокування) коштів вимагає окремої, платної (200 злотих за кожен переказ), формалізованої процедури скарги, яку може ініціювати виключно клієнт банку-відправника. 
У межах цієї справи ГУ ДПС у Рівненській області не навело доказів того, що позивач мав реальну, об`єктивну можливість вплинути на процес обробки платежу банком-посередником, з яким жодна зі сторін контракту не перебуває у правовідносинах. 
Зважаючи на короткочасність кожного окремого прострочення, об`єктивний і документально підтверджений причинний зв`язок із дотриманням банками ЄС обов`язкового режиму контролю за товарами подвійного використання, а також недоведеність контролюючим органом вини позивача у розумінні ст. 112 ПК України, суд дійшов висновку, що оскаржуване податкове повідомлення-рішення від 20.11.2025 № 2064117000704 прийнято без дотримання обов`язкових умов притягнення платника податків до відповідальності та підлягає визнанню протиправним і скасуванню в повному обсязі.
Відповідно до ч.1, 2 ст.77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст. 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача
Відповідач, як суб`єкт владних повноважень, не обґрунтував обставин, на яких ґрунтуються його заперечення, а позивач довів ті обставини, на яких ґрунтуються його позовні вимоги. 
Отже, вимоги позивача правомірні, обґрунтовані та належать до задоволення повністю.
За правилами частини першої статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа. 
Керуючись статтями 241-246, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В :

Позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Виробниче підприємство "Акватон" до Головного управління ДПС у Рівненській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення – рішення задовольнити повністю. 
Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Рівненській області від 20.11.2025 № 2064117000704. 
Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Виробниче підприємство "Акватон" за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Рівненській області судовий збір в розмірі 22275,51 грн.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення безпосередньо до Восьмого апеляційного адміністративного суду.
Учасники справи:
Позивач - Товариство з обмеженою відповідальністю "Виробниче підприємство "Акватон" (бульв. Богдана Хмельницького, 50,м. Рівне,Рівненський р-н, Рівненська обл.,33027, ЄДРПОУ/РНОКПП 13970259) 
Відповідач - Головне управління ДПС у Рівненській області (вул. Відінська, буд. 12,м. Рівне,Рівненська обл.,33023, ЄДРПОУ/РНОКПП 44070166) 

Повний текст рішення складений 13 серпня 2026 року

Суддя       С.М. Дуляницька