Справа № 589/1447/26 
Провадження № 2/589/2053/26 

ЗАОЧНЕ РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 липня 2026 року	  	

Шосткинський міськрайонний суд Сумської області у складі:
головуючого судді - Курбанової А.Р.,
за участю секретаря судового засідання Поронько Ю.О.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Шостка цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Шосткинської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,-

ВСТАНОВИВ:

25.03.2026 ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Шосткинської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Свої вимоги позивач обґрунтовує тим, що після смерті його матері залишилось спадкове майно, він є спадкоємцем за законом, однак не зміг отримати свідоцтво про право на спадщину, оскільки пропустив шестимісячний строк для подачі відповідної заяви з поважної причини. Зазначив, що пропущення строку на подання заяви про прийняття спадщини відбулось у зв`язку з тим, що на момент відкриття спадщини він постійно проживав та навчався у місті Києві, а тому перебував поза межами міста, де відкривалася спадщина. Крім того, вважав, що може звернутись до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини у будь-який час після спливу шестимісячного строку, оскільки був юридично необізнаний щодо порядку та строків оформлення спадкових прав.
В судове засідання 08.07.2026р. позивач не з`явився, надав заяву, в якій позовні вимоги підтримав в повному обсязі та просив їх задовольнити. Крім того, просив судовий розгляд справи проводити за його відсутності, проти ухвалення заочного рішення не заперечував.
Відповідач, належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи, правом на участь свого представника у судовому засіданні не скористався, про поважність причин неявки до суду не повідомляв, відзиву не подав. 
З урахуванням викладеного, в судовому засіданні 08 липня 2026 року ухвалою Шосткинського міськрайонного суду Сумської області у відповідності із ч. 4 ст. 223, 280, 281 ЦПК України постановлено провести заочний розгляд справи.
Дослідивши матеріали справи, суд дійшов до висновку про необхідність задоволення позовних вимог, з огляду на наступне.
Судом встановлено, що позивач є сином ОСОБА_2 , що підтверджується копією свідоцтва про народження позивача серії НОМЕР_1 , виданого 09.02.2005р. /а.с. 4/.
ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_2 померла, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 /а.с. 5/.
Після смерті ОСОБА_2 відкрилася спадщина на належне їй майно, зокрема, на належну йому частину квартири АДРЕСА_1 , яка належала померлій, ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та ОСОБА_5 на праві спільної часткової власності в рівних частках (по 1/4) /а.с.6/.
Відповідно до копії студентського квитка позивача ОСОБА_1 серії НОМЕР_3 вбачається, що останній навчається в Київському національному університеті будівництва і архітектури на будівельному факультеті денної форми навчання. При цьому вказаний студентський квиток виданий 12.09.2022 року та дійсний до 30.06.2026 року. /а.с.7/.
Також до матеріалів справи позивачем долучено довідку Будівельного факультету Київського національного університету будівництва та архітектури за №63/2026 від 22.05.2026р. про навчання останнього в даному навчальному закладі на денній формі навчання. Термін навчання з 01.09.2022р. по 30.06.2026р. /а.с.23/.
Відповідно до копії довідки, виданої ТОВ «Броус-ЖЕК» 25.03.2026р., за життя ОСОБА_2 була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 . На момент її смерті за даною адресою більше ніхто зареєстрований не був /а.с.8/.
З інформації, наданої Першою шосткинською державною нотаріальною конторою 16.04.2026 року вбачається, що після смерті в ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_2 спадкова справа ніким не заводилась, дані про її спадкоємців відсутні /а.с.16-17/. 
Згідно зі ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу.
В свою чергу, згідно зі ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.
Таким чином, позивач є спадкоємцем першої черги після своєї матері ОСОБА_2 ..
Нормою ч. 1 ст. 1269 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.
Відповідно до ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо виникнення у особи права на спадкування залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється у три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття. Якщо строк, що залишився, менший як три місяці, він продовжується до трьох місяців.
За змістом ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
У п. 24 постанови Пленуму № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» Верховний Суд України роз`яснив, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
У даному випадку суд приймає до уваги пояснення позивача щодо причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини через те, що на момент відкриття спадщини він навчався за денною формою у Київському національному університеті будівництва і архітектури та фактично проживав у місті Києві. Суд також враховує пояснення позивача про його юридичну необізнаність щодо порядку та строків оформлення спадщини, внаслідок чого він помилково вважав, що може звернутись до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після спливу шестимісячного строку. Наведені обставини у своїй сукупності, з урахуванням незначного строку пропуску, дозволяють суду визнати причину пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини позивачем поважною.
Крім того, розглядаючи питання про можливість встановлення додаткового строку для прийняття спадщини суд бере до уваги те, що з заявою про відмову від спадщини в нотаріальну контору позивач не звертався, а інших живих спадкоємців, які б прийняли спадщину після смерті ОСОБА_2 , судом також не встановлено. 
На підставі викладеного, враховуючи те, що відновлення права на прийняття спадщини позивачем не порушує прав, свобод та інтересів інших осіб, суд приходить висновку, що позовні вимоги щодо визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є законними та обґрунтованими, а тому підлягають задоволенню. 
Керуючись ст.ст. 15, 16, 1220, 1223, 1261, 1269, 1270, 1272 ЦК України, ст. ст. 4, 5, 12, 76-81, 83, 141, 258, 259, 263-268, 280-282 ЦПК України, суд,- 

УХВАЛИВ:

Позов задовольнити.
Визначити ОСОБА_1 / ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_4 , зареєстрованому за адресою: АДРЕСА_3 / додатковий строк в два місяці після набрання рішенням суду законної сили для подання заяви про прийняття спадщини за законом, яка відкрилась ІНФОРМАЦІЯ_2 після смерті ОСОБА_2 .
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Заочне рішення може бути оскаржене іншими особами до Сумського апеляційного суд шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, заочне рішення може бути оскаржено відповідачем в апеляційному порядку.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом вказаних строків не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи. 

Суддя Шосткинського міськрайонного суду
Сумської області          А.Р.Курбанова