Справа №705/4017/26
3/705/1560/26
ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
30.07.2026   м.Умань

Суддя Уманського міськрайонного суду Черкаської області Єщенко О.І., розглянувши матеріали, які надійшли з Уманського РУП ГУНП в Черкаській області, про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка проживає по АДРЕСА_1 , працює секретарем приватного нотаріуса,
за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП,
ВСТАНОВИВ:
Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення від 04.06.2026 серії ВАД № 141980 ОСОБА_1 04.06.2026 близько 12.00 години, перебуваючи у дворі будинку АДРЕСА_2 , висловлювалася нецензурною лайкою в адресу громадянина ОСОБА_2 та старости будинку, чим принижувала їхню честь та гідність, та вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП. 
30.07.2026 від ОСОБА_1 надійшла письмова заява, в якій вона просить закрити провадження у даній справі за відсутністю складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, посилаючись на те, що в неї не було жодного умислу на порушення громадського порядку. Між нею, громадянином ОСОБА_2 та старостою будинку виникла сварка через несправність каналізації у будинку, де розташований офіс, у якому вона працює. Були викликані працівники поліції, вони відібрали пояснення, при цьому жодних прав їй роз`яснено не було. Про складений протокол про адміністративне правопорушення вона дізналася лише після отримання виклику до суду. Просить врахувати її пояснення та справу розглядати у її відсутність.
Дослідивши матеріали справи, взявши до уваги письмові пояснення ОСОБА_1 , вважаю, що провадження у справі про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП належить закрити зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення з огляду на таке.
Відповідно до ч. 1 ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.
Згідно зі ст. 245 КУпАП завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи і вирішення її у точній відповідності з законом.
Статтею 251 КУпАП передбачено, що доказами в справі про адміністративні правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, іншими доказами.
Судовий розгляд справи повинен проводитись у межах визначених у протоколі обставин про адміністративне правопорушення, який є фактичним обвинуваченням у вчиненні адміністративного правопорушення.
Диспозицією ст. 173 КУпАП визначено, що адміністративній відповідальності підлягають особи, що здійснили дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.
У постанові Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про хуліганство» № 10 від 22 грудня 2006 року зазначено, що при розгляді адміністративних та кримінальних справ про хуліганство необхідно встановлювати всі фактичні обставини справи, в тому числі спрямованість умислу, мотиви, мету, характер дій кожного з учасників хуліганства, з`ясовувати, чи порушив підсудний своїми діями громадський порядок, чи були вони вчинені з мотивів явної неповаги до суспільства, чи супроводжувалися особливою зухвалістю або винятковим цинізмом, а також з`ясовувати причини й умови, що призвели до вчинення хуліганства.
Суб`єктивна сторона даного правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого або непрямого умислу. Особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього.
Положеннями ст. 10 КУпАП передбачено, що адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків.
Об`єктом правопорушення, відповідальність за яке визначена ст. 173 КУпАП, є суспільні відносини у сфері громадського порядку, тобто з об`єктивної сторони хуліганство, незалежно від виду відповідальності (адміністративної чи кримінальної), характеризується порушенням громадського порядку.
Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони вищевказаного правопорушення є місце його скоєння, а саме громадське місце, яке дістало законодавче визначення - частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу, зокрема під`їзди, а також підземні переходи, стадіон (п. 1 ст. 1 Закону України «Про заходи щодо попередження та зменшення вживання тютюнових виробів і їх шкідливого впливу на здоров`я населення» від 22 вересня 2005 року).
Також суд ураховує те, що для кваліфікації дій особи за ст. 173 КУпАП необхідна наявність у цих діях хуліганського мотиву. Хуліганські дії завжди посягають на громадський порядок. Особливість мотиву хуліганства полягає у причинній зумовленості. Спонуки вчинити такі дії можуть бути різні. Поєднує їх те, що вони, здебільшого, позбавлені будь-якої необхідності, нерідко постають із бажання особи показати свою ніби вищість (винятковість), чи з розгнузданого самолюбства, пов`язаного з неповагою до особи, людської гідності, байдужим ставленням до законів і правил поведінки.
Отже, хуліганські спонукання - головна відмінна риса діянь, що кваліфікуються за ст. 173 КУпАП. Дрібне хуліганство вчиняється безпричинно, із-за неповаги до громадського порядку і спокою громадян. Натомість, вчинення подібних діянь з інших, не хуліганських мотивів, може утворювати інший вид правопорушень, тобто, діяння не може кваліфікуватися за ст. 173 КУпАП як вчинене з хуліганських мотивів, якщо воно вчинене за інших спонукань (приводів), зокрема, як відповідна реакція на поведінку потерпілих або інших осіб.
З огляду на вищенаведене, для встановлення істини по справі та належної оцінки дій ОСОБА_1 має значення мотив її поведінки, направленість умислу особи.
Досліджуючи матеріали справи, можна зробити висновок, що між особою, яка притягується до адміністративно відповідальності, громадянином ОСОБА_2 та третьою особою виникли непорозуміння через аварійну ситуацію комунікацій у будинку, поруч з яким вони перебували 04.06.2026, у зв`язку з чим між ними виникла суперечка. Вказані обставини підтверджують матеріали адміністративної справи, у тому числі письмові пояснення ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_2 , ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , а відтак встановлене свідчить про те, що дії особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, не були спрямовані на порушення громадського порядку та спокою громадян та не вчинялися ОСОБА_1 із хуліганських мотивів.
Отже, в діях ОСОБА_1 не вбачається умислу на порушення громадського порядку, як це визначено ст. 173 КУпАП. Не доведено, що її дії обумовлені саме хуліганськими мотивами та прагненням порушити громадський порядок, самоствердитись шляхом ігнорування гідності інших осіб, що є обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, - дрібного хуліганства.
Згідно зі ст. 7 КпАП України ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановленому законом.
За даних обставин, доходжу висновку, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, а саме: відсутня суб`єктивна сторона, адже дії особи не мали хуліганського мотиву.
Згідно зі ст. 62 Конституції України усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.
Відповідно до п. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.
Враховуючи вище наведене, доходжу до висновку, що провадження в справі про адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП, стосовно ОСОБА_1 підлягає закриттю на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП, а саме у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.
Керуючись ч. 3 ст. 62 Конституції України, ст.ст. 247 п. 1, 284, 287 КУпАП, 

ПОСТАНОВИВ:
Закрити провадження у справі про адміністративне правопорушення за ст. 173 КУпАП щодо ОСОБА_1 у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.
Постанова може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду протягом 10 днів з дня її винесення.
Постанова набирає законної сили після закінчення строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом. 

Суддя О.І. Єщенко