Справа № 638/8646/26
Провадження № 2-о/638/252/26
РІШЕННЯ
Іменем України
08 липня 2026 року       м. Харків
Шевченківський районний суд м. Харкова в складі:
головуючого судді Смирнова В.А.
за участю секретаря судового засідання Євженко О.Ю.
заявника ОСОБА_1 
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду цивільну справу за заявою ОСОБА_1 про встановлення факту, що має юридичне значення, заінтересовані особи - Перший відділ державної реєстрації актів цивільного стану Харківського міжрегіонального управління Міністерства юстиції, Головне управління Пенсійного фонду України в Харківській області, Головне управління Національної гвардії України, - 
ВСТАНОВИВ:
ОСОБА_1 звернулася до Шевченківського районного суду м. Харкова з заявою в якій просить встановити факт батьківства ОСОБА_2 відносно доньки ОСОБА_3 .
Заява мотивована тим, що у 2024 році ОСОБА_1 познайомилася з ОСОБА_2 , який був військовослужбовцем військової частини НОМЕР_1 НГУ. В останніх виникли близькі стосунки і вони почали жити однією сім`єю без реєстрації шлюбу, вести спільне господарство, мали спільний бюджет. У зв`язку проходженням військової служби ОСОБА_2 , останній з ОСОБА_1 не оформлювали свої стосунки. ІНФОРМАЦІЯ_1 народилася їх спільна донька – ОСОБА_4 . 08.04.2025 заявник зареєструвала народження доньки в органах РАЦСу, ім`я та по-батькові дитини було записано відповідно до статті 135 СК України, за вказівкою заявника. ОСОБА_2 визнав дитину, щомісяця надавав матеріальну допомогу на утримання дитини і обіцяв подати до органу РАЦСу заяву про визнання себе батьком дитини. 22.06.2025 ОСОБА_2 зник безвісти під час виконання бойового завдання. Пізніше з`ясувалося, що він загинув, однак витягти тіло не було можливим. І лише через два місяці, у серпні 2025 року рештки загиблого ОСОБА_2 вдалося витягти. В рамках кримінального провадження було призначено проведення судової молекулярно – генетичної експертизи, за результатами якої було встановлено, що ймовірність походження ДНК-профілів від батька – загиблого ОСОБА_2 та дитини – малолітньої ОСОБА_3 становлять не менше, ніж 99,99999999992%. Встановлення факту батьківства заявнику необхідно для призначення пенсії, у зв`язку із втратою годувальника.
Ухвалою Шевченківського районного суду м. Харкова від 27 квітня 2026 року відкрито провадження в цивільній справі за вказаною заявою.
06.05.2026 від представника Першого відділу державної реєстрації актів цивільного стану Харківського міжрегіонального управління Міністерства юстиції надійшли пояснення, в яких останній вказав, що Перший відділ заперечень щодо встановлення факту батьківства та внесення змін до актового запису про народження відомостей про батька не має. Просить розглядати справу на розсуд суду.
Ухвалою Шевченківського районного суду м. Харкова від 25 травня 2026 року витребувано з Харківського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру належним чином засвідчену копію висновку експерта № СЕ-19/121-25/32802-БД від 26.02.2026. Залучено у якості заінтересованих осіб: Головне управління пенсійного фонду України в Харківській області, Головне управління Національної Гвардії України.
На виконання ухвали суду від 25 травня 2026 року з Харківського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру надійшла належним з засвідчена копія висновку експерта № СЕ-19/121-25/32802-БД від 26.02.2026.
04.06.2026 від представника Головного управління Національної гвардії України надійшла заява, в якій останній просив заяву ОСОБА_1 про встановлення факту батьківства залишити без розгляду, у зв`язку з наявністю спору про право.
Ухвалою Шевченківського районного суду м. Харкова від 08.07.2026 у задоволенні заяви Головного управління Національної гвардії України про залишення заяви без розгляду у цивільній справі за заявою ОСОБА_1 про встановлення факту, що має юридичне значення, заінтересовані особи - Перший відділ державної реєстрації актів цивільного стану Харківського міжрегіонального управління Міністерства юстиції, Головне управління Пенсійного фонду України в Харківській області, Головне управління Національної гвардії України - відмовлено.
Заявник у судовому засіданні просила задовольнити подану заяву про встановлення батьківства її доньки з ОСОБА_2 .
Представники заінтересованих осіб у судове засідання не з`явилися, повідомлялися своєчасно та належним чином. Представники Першого відділу державної реєстрації актів цивільного стану Харківського міжрегіонального управління Міністерства юстиції та Головного управління Національної гвардії України просили розгляд справи здійснювати за їх відсутності. Від представника Головне управління Пенсійного фонду України в Харківській області будь-яких заяв чи клопотань не надходило.
Суд, вислухавши заявника, дослідивши матеріали справи, вважає, що заява є обґрунтованою і підлягає задоволенню з наступних підстав.
Згідно зі свідоцтвом про народження серії НОМЕР_2 ІНФОРМАЦІЯ_2 народилася ОСОБА_3 , про що Першим відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції зроблений відповідний актовий запис № 464. Батьками вказані ОСОБА_5 та ОСОБА_1 .
У свою чергу, відомості про батька внесені відповідно до ст. 135 СК України, що підтверджується поясненнями Першого відділу державної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Харківського міжрегіонального управління Міністерства юстиції.
Відповідно до висновку експерта Харківського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру від 26.02.2026 № СЕ-19/121-25/32802-БД, проведеного на підставі постанови слідчого ВП №2 ХРУП №3 ГУНП в Харківській області від 22.12.2025 лейтенанта поліції Пілявського О.В. у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР 08.08.2025 за № 12025221220001047 на вирішення експертам були поставлені питання: 1) Встановити генетичні ознаки зразка букального епітелію ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ; 2) Чи може гр. ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 бути біологічною донькою кісткових решток трупа № 20250821010002172.
У розділі «Дослідження» висновку експерта Харківського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру від 26.02.2026 № СЕ-19/121-25/32802-БД вказано: Об?єкт доставлено на дослідження нарочним в одному паперовому конверті. Конверт Національної поліції України Головного управління в Харківській області, розмірами 161 х 228 мм, з паперу білого кольору, з рукописними та друкованими пояснювальними написами, виконаними барвниками синього та чорного кольорів: "Національна поліція України Головне управління в Харківській області ЄРДР № 12025221220001047 "08" 08 2025 Фабула: до ХОБСМЕ за адресою: АДРЕСА_1 доставлено рештки (череп) невідомого чоловіка (ймовірно військовослужбовець ВЧ НОМЕР_1 ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 ) Вилучено: зразки букального епітелію на дві ватні палички від ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 . Учасник: ОСОБА_1 /підпис/ Поняті: 1) 2) Спеціаліст: Слідчий: Пілявська О.В. /підпис/ Дата пакування: "12" 12 2025". Клапан конверту опечатано одним відбитком круглої печатки синього кольору: "Національна поліція України* Головне управління Національної поліції в Харківській області * Відділ поліції N? 2 Харківського районного управління поліції N? 3 * N? 64". Порушень цілісності пакування не виявлено (зображення 3.1, 3.2 ілюстративної таблиці, додаток 3).
Згідно з вказаним висновком встановлено генетичні ознаки (ДНК-профіль) зразка букального епітелію малолітньої ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (об?єкт № 1) (таблиця 1.1, додаток 1). Також встановлено генетичні ознаки (ДНК-профіль) Х-хромосоми зразка букального епітелію малолітньої ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (об?єкт № 1) (таблиця 1.1, додаток 1). Ймовірність походження ДНК-профілів від батька - особи, кісткові рештки трупа № 20250821010002172 якої досліджено (об?єкти №№ 1 - 3 згідно висновку експерта Харківського НДЕКЦ МВС від 29.12.2025 № СВ-19/121-25/21069-БД), та дитини - малолітньої ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (об?єкт № 1), становить не менше ніж 99,999999992%. ДНК-профіль Х-хромосоми зразка букального епітелію малолітньої ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (об?єкт № 1), містить алелі, які визначені в ДНК-профілі Х-хромосоми особи, кісткові рештки трупа № 20250821010002172 якої досліджено (об?єкт № 1 згідно висновку експерта Харківського НДЕКЦ МВС від 29.12.2025 № СЕ-19/121-25/21069-БД), у всіх порівняних локусах. Тобто вищезазначені особи можуть бути біологічними родичами.
У судовому засіданні 08.07.2026 свідок ОСОБА_6 пояснила суду, що знає давно заявницю ОСОБА_1 та вони підтримують дружні стосунки. ОСОБА_2 та ОСОБА_1 тривали час зустрічалися, в них народилася донька ОСОБА_3 . ОСОБА_2 був військовослужбовцем та проходив військову службу на лінії боєзітнення. У кінці червня 2025 року ОСОБА_2 перестав виходити на зв`язок. Через деякий час ОСОБА_1 запросили до поліції для вирішення питання упізнання рештків ОСОБА_2 .
У судовому засіданні 08.07.2026 свідок ОСОБА_7 пояснив суду, що він є побратимом ОСОБА_2 та вони проходили разом військово службу. У свою чергу, ОСОБА_2 перебував у стосунках з ОСОБА_1 , у них народилася донька. ОСОБА_2 після народження дитини хотів одружитися з ОСОБА_1 та записати дитину на себе. Після чергового виходу в червні 2025 року на бойове завдання ОСОБА_2 зник. Приблизно через півтора місяці побратими змогли забрати з місця, де загинув ОСОБА_2 тільки його рештки (череп), все тіло забрати не змогли, у зв`язку з важкою бойовою обстановкою та поганим станом тіла.
Так, відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 293 Цивільного процесуального кодексу України суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення.
Відповідно до ч. 1 ст. 130 Сімейного кодексу України у разі смерті чоловіка, який не перебував у шлюбі з матір`ю дитини, факт його батьківства може бути встановлений за рішенням суду.
Відповідно до ч. 1 п. 5 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995р. «Про судову практику у справах, що мають юридичне значення» заяви про встановлення фактів батьківства розглядаються судом, якщо у свідоцтві про народження певна особа не вказана батьком дитини і можуть бути подані матір`ю, опікуном чи піклувальником дитини чи самою дитиною після досягнення повноліття.
Згідно з п. 7 постанови Пленуму Верховного суду України «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» від 15 травня 2006 року № 3 у разі смерті чоловіка, який не перебував у шлюбі з матір`ю дитини, або смерті жінки, котра вважалась матір`ю останньої, факт їхнього батьківства (материнства) може бути встановлено за рішенням суду в окремому провадженні. Заяви про встановлення факту як батьківства, так і материнства суд приймає до розгляду, якщо запис про батька (матір) дитини в Книзі реєстрації народжень учинено згідно зі ст. 135 СК України. Із заявою про встановлення факту батьківства до суду мають право звернутися матір, опікун (піклувальник) дитини, особа, яка її утримує та виховує, а також сама дитина, котра досягла повноліття, а факту материнства - батько й інші перелічені особи.
Так, передумовою звернення до суду із заявою про встановлення факту батьківства є запис про батька дитини у книзі записів народжень за вказівкою матері.
Рішення щодо визнання батьківства (материнства) має ґрунтуватися на всебічно перевірених судом даних, що підтверджують або спростовують заявлені вимоги чи заперечення проти них.
Питання щодо походження дитини суд вирішує на підставі сукупності доказів. Висновки експертизи, у тому числі судово-генетичної, необхідно оцінювати з урахуванням положень ЦПК України, згідно з якими жоден доказ не має для суду наперед установленого значення, він оцінює докази в їх сукупності, а результати оцінки відображає в рішенні з наведенням мотивів їх прийняття чи відхилення.
Закон не визначає, які конкретно докази визнаються беззаперечним і достатнім підтвердженням факту батьківства, тому вирішення питання про належність і допустимість таких доказів є обов`язком суду при їх оцінці.
Метою доказування є з`ясування дійсних обставин справи, обов`язок доказування покладається на сторін, суд за власною ініціативою не може збирати докази. Це положення є одним з найважливіших наслідків принципу змагальності у цивільному процесі (постанова Верховного Суду від 26 травня 2022 року у справі № 362/3705/20).
Відповідно до статті 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
Цивільна справа повинна бути вирішена з урахуванням балансу вірогідностей, переваги більш вагомих доказів. Суд повинен вирішити, чи існує вірогідність того, що на підставі наданих доказів, а також правдивості тверджень заявника, вимога цього заявника заслуговує довіри.
Статтею 76 ЦПК України визначено, що є доказами у цивільній справі, а саме: будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.
Статті 77, 78, 79 ЦПК України визначають вимоги щодо належності, допустимості та достовірності доказів.
Отриманий відповідно до вимог закону висновок експерта у кримінальній справі, є допустимим і достовірним доказом у цивільній справі, якому суд має надати оцінку та мотивувати, чи визнає доказ, чи відхиляє його.
Аналогічний висновок викладено у постановах Верховного Суду від 10 липня 2019 року у справі № 686/23256/16-ц та від 25 березня 2021 року у справі № 752/21411/17.
Статтею 110 ЦПК України визначено, що висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими статтею 89 цього Кодексу. Відхилення судом висновку експерта повинно бути мотивоване в судовому рішенні.
Якщо експертиза, яка проведена у кримінальному провадженні, містить інформацію щодо предмета доказування у цивільному провадженні, то незважаючи на те, що на момент розгляду справи вирок у кримінальній справі не ухвалений така експертиза може бути допустимим доказом.
Висновок, підготовлений у рамках кримінального провадження особою, яка є атестованим судовим експертом, відповідає положенням статті 102 ЦПК України.
Верховний Суд неодноразово робив висновок про допустимість висновку експерта, який проведений в рамках кримінального провадження.
Зокрема, такі правові висновки викладено у постановах Верховного Суду від 11 жовтня 2018 року у справі № 761/12898/16-ц, від 05 лютого 2020 року у справі № 461/3675/17, від 25 березня 2021 року у справі № 752/21411/17, від 15 квітня 2021 року у справі № 759/15556/18.
Дослідженими доказами, зокрема висновком експерта Харківського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру від 26.02.2026 № СЕ-19/121-25/32802-БД достовірно доведено факт батьківства ОСОБА_2 щодо ОСОБА_3 , що є підставою для встановлення факту батьківства, а тому заява ОСОБА_1 підлягає задоволенню.
Заявником при поданні заяви до суду було сплачено судовий збір, який відповідно до вимог ч. 7 ст. 294 ЦПК України відшкодуванню не підлягає.
Керуючись ст.ст. 212-215, 263-265, 293, 294, 315, 319 ЦПК України, суд
УХВАЛИВ:
Заяву ОСОБА_1 про встановлення факту, що має юридичне значення, заінтересовані особи - Перший відділ державної реєстрації актів цивільного стану Харківського міжрегіонального управління Міністерства юстиції, Головне управління Пенсійного фонду України в Харківській області, Головне управління Національної гвардії України задовольнити.
Встановити факт батьківства ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , уродженець с. Веселе Первомайського району Харківської області, громадянина України, відносно дитини ОСОБА_3 , яка народилася ІНФОРМАЦІЯ_2 в м.Харкові.
Рішення може бути оскаржено до Харківського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя         В.А.Смирнов