Справа № 187/1443/26

3/0187/577/26 

П О С Т А Н О В А 
іменем України

23 липня 2026 року
Суддя Петриківського районного суду Дніпропетровської області Караул О.А., розглянувши матеріали, що надійшли із Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Дніпропетровській області стосовно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ; місце реєстрації та проживання: АДРЕСА_1 про притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 4 ст. 85 КУпАП, -,-
ВСТАНОВИВ:
З протоколу про адміністративне правопорушення серія ДП № 008681 від 11.06.2026 слідує, що 11.06.2026 о 05-10 годині ОСОБА_1 здійснював вилов водних біоресурсів поблизу нерестового переходу через р. Дніпро на Дніпровському водосховищі на 3 гачки, в період нерестової заборони. Своїми діями порушив пп. 4 п. 4 розділу IV «Правил любительського рибальства», та скоїв правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч. 4 ст. 85 КУпАП. 
В судове засідання ОСОБА_1 не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином. 
Дослідивши матеріали справи про адміністративні правопорушення, судом встановлено наступне.
Завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством (ст. 1 КУпАП).
Згідно диспозиції ч. 4 ст. 85 КУпАП особу може бути притягнуто до адміністративної відповідальності за грубе порушення правил рибальства (рибальство із застосуванням вогнепальної зброї, електроструму, вибухових або отруйних речовин, інших заборонених знарядь лову, промислових знарядь лову особами, які не мають дозволу на промисел, вилов водних живих ресурсів у розмірах, що перевищують встановлені ліміти або встановлену правилами любительського і спортивного рибальства добову норму вилову) .
Відповідно до пп. 4 п. 4 розділу IV «Правил любительського рибальства» затверджених Наказом Міністерством аграрної політики та продовольства України за № 700 від 19.09.2022 року, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 16.09.2022 року за №1412/38748, забороняється добування (вилов) у період нересту, за виключенням добування (вилову) водних біоресурсів на не заборонених органами рибоохорони ділянках рибогосподарських водних об`єктах (їх частинах) гачковими знаряддями лову з кількістю гачків не більше двох на рибалку або спінінгом з однією штучною приманкою з берега.
Вказані норми є загальними та не містять конкретних відомостей щодо часових строків заборони вилову та конкретних місць.
Згідно п. 8 розділу I «Правил любительського рибальства» затверджених Наказом Міністерством аграрної політики та продовольства України за № 700 від 19.09.2022 року, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 16.09.2022 року за №1412/38748, переліки меж нерестовищ у період нересту та зимувальних ям у період зимівлі водних біоресурсів, а також зміни строків заборони на добування (вилов) водних біоресурсів у рибогосподарських водних об`єктах (їх частинах) затверджуються наказами органів рибоохорони у відповідних районах діяльності на підставі науково-біологічних обґрунтувань наукових установ, а у межах територій та об`єктів природно-заповідного фонду, управління якими здійснюється спеціальними адміністраціями, за погодженням із спеціальними адміністраціями установ природно-заповідного фонду.
Таким чином, конкретні строки заборони на добування (вилов) водних біоресурсів у період нересту та перелік меж нерестовищ на водних об`єктах Дніпропетровської області, у тому числі на Дніпровському водосховищі, щорічно затверджуються наказом Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Дніпропетровській області. Саме цим актом визначаються часові межі періоду нересту на відповідний рік та географічні межі ділянок, віднесених до нерестовищ.
Таким чином, кваліфікація діяння як вчиненого в заборонений час та/або в забороненому місці (на нерестовищі) можлива виключно за умови посилання на конкретний наказ територіального органу Держрибагентства, чинний на дату вчинення діяння, та за наявності у справі його змісту в частині, що стосується відповідної водойми.
Проте у протоколі про адміністративне правопорушення такий наказ не зазначений: у ньому відсутні його реквізити (дата, номер, найменування), не наведено пункт, яким установлено строки заборони для Дніпровського водосховища, і не зазначено, чи належить місце вилову до меж нерестовищ, затверджених у 2026 році. Копія відповідного наказу або витяг з нього до матеріалів справи не долучені. 
Європейський суд з прав людини (ЄСПЛ) поширює на провадження у справах про адміністративні правопорушення стандарти, які встановлює Конвенція для кримінального провадження, тобто – норми кримінального процесуального законодавства.
З урахуванням положень ч.1 ст.6 Європейської конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, а також з огляду на практику Європейського суду з прав людини у справах «Малофєєва проти Росії» («Malafeyeva у Russia», рішення від 30 травня 2013 року, заява №36673/04) та «Карелін проти Росії» («Karelin у. Russia» заява № 926/08, рішення від 20 вересня 2016 року), у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).
З огляду на зазначене, ЄСПЛ дійшов висновку, що суд не вправі самостійно змінювати на шкоду особі фабулу, викладену у протоколі про адміністративне правопорушення, яка, по суті, становить виклад обвинувачення у вчиненні певного правопорушення, винуватість у скоєнні якого певною особою має доводитися в суді, а також не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, оскільки діючи таким чином, суд неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст.6 Конвенції.
Оскільки суд позбавлений можливості змінювати чи доповнювати пред`явлене особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, обвинувачення, тому розглядає справу в межах протоколу про адміністративне правопорушення, в якому фактично відсутнє формулювання обвинувачення, виходячи із диспозиції ч. 4 ст. 85 КУпАП.
Відповідно до ч.2 ст.62 Конституції України ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину, а згідно з частиною третьою цієї статті обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.
Відповідно до правової позиції Верховного Суду, викладеної у постанові від 08.07.2020 у справі N 463/1352/16-а, в силу принципу презумпції невинуватості, що підлягає застосуванню у справах про адміністративні правопорушення, всі сумніви щодо події порушення та винності особи, що притягується до відповідальності, тлумачаться на її користь. Недоведені подія та вина особи мають бути прирівняні до доведеної невинуватості цієї особи.
Оцінюючи встановлені факти, суд дійшов висновку, що порушення ОСОБА_1 пп. 4 п. 4 розділу IV «Правил любительського рибальства» за викладених у протоколі про адміністративне правопорушення обставин та відповідно вчинення ним адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4 ст.85 КУпАП, не доведено, а тому провадження в справі на підставі п.1 ст.247 КУпАП підлягає закриттю, за відсутністю складу адміністративного правопорушення.
На підставі викладеного та керуючись ст. п. 1 ч. 1 ст. 247КУпАП, -
П О С Т А Н О В И В : 
Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно  ОСОБА_1 закрити у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 Кодекс України про адміністративні правопорушення.
Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку до Дніпровського апеляційного суду через суд першої інстанції шляхом подачі в 10-ти денний строк з дня її винесення апеляційної скарги.

Суддя: | | О. А. Караул