Єдиний унікальний номер: 448/591/25 
Провадження № 2/448/54/26

Р І Ш Е Н Н Я 
І м е н е м У к р а ї н и 
(повний текст) 

07.07.2026 року Мостиський районний суд Львівської області в складі:
головуючого судді Кічака Ю.В., 
при секретарі судового засідання Романченко І.А.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м.Мостиська цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Мостиської міської ради Львівської області, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору - приватний нотаріус Яворівського районного нотаріального округу Львівської області Яксманицький Роман Степанович, ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В:

Позивачка ОСОБА_1 звернулася до суду із зазначеним позовом, покликаючись на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її рідний брат - ОСОБА_4 . 
Вказує, що після смерті останнього залишилось спадкове майно, в тому числі майновий пай в розмірі 2067 грн. або 0,007% пайового фонду сільськогосподарського підприємства «Колос» с.Гостинцеве Яворівського району Львівської області, який він успадкував після смерті його матері, що підтверджується Свідоцтвом про право на спадщину за заповітом від 22.08.2003 року серії ВАМ №547199. 
Стверджує, що на момент смерті спадкодавця ОСОБА_4 він проживав окремо від неї. Крім того, після відкриття спадщини внаслідок смерті рідного брата ОСОБА_4 , зокрема у період з серпня 2012 року її чоловік - ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 потребував постійного догляду, який був зумовлений значним погіршенням стану його здоров`я. Крім цього, зазначає, що вона (позивачка) також хворіє та стан її здоров`я погіршився, оскільки вона є особою похилого віку. Відтак, через зазначені обставини вона (позивачка) своєчасно не звернулася до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини. 
Вважає, що пропустила строк подачі заяви до нотаріуса з поважних причин, а тому просить суд ухвалити рішення, яким визначити їй додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась ІНФОРМАЦІЯ_1 внаслідок смерті ОСОБА_4 .
Ухвалою судді від 15.04.2025 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі; ухвалено провести розгляд справи в порядку загального позовного провадження; встановлено учасникам справи строки для подання заяв по суті (відзиву, відповіді на відзив, заперечення на відповідь).
09.07.2025 року ухвалою суду закрито підготовче провадження у даній цивільній справі; призначено справу до судового розгляду по суті, встановивши загальний порядок дослідження доказів.
09.06.2026 року ухвалою суду залучено у даній цивільній справі ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , в якості третіх осіб, які не заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору.
Позивачка ОСОБА_1 в судове засідання не з`явилася, однак подала через канцелярію суду письмову заяву, в якій зазначила, що підтримує заявлені нею позовні вимоги, просить розглядати дану справу за наявними матеріалами та без її (позивачки) участі.
Представник відповідача - Мостиської міської ради Львівської області в судове засідання не з`явився, проте подав заяву про розгляд справи за його відсутності, в якій вказав, що сторона відповідача визнає позовні вимоги ОСОБА_1 та просить розглядати дану справу без участі їх представника. 
Третя особа - приватний нотаріус Яворівського районного нотаріального округу Львівської області Яксманицький Р.С. в судове засідання не з`явився, проте надіслав заяву, у якій просить розглянути дану справу у його відсутності. 
Треті особи ОСОБА_3 та ОСОБА_2 повідомили суд, що проти задоволення позовних вимог ОСОБА_1 не заперечують.
Оскільки розгляд справи відбувся за відсутності учасників справи, то відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.
У ч.4 ст.206 ЦПК України зазначено, що у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.
Дослідивши подані документи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, суд приходить до наступного висновку.
Реалізуючи передбачене ст.64 Конституції України право на судовий захист, звертаючись до суду, особа вказує в позові власне суб`єктивне уявлення про порушене право чи охоронюваний інтерес та спосіб його захисту.
У статті 129 Конституції України закріплені основні засади судочинства. Ці засади є конституційними гарантіями права на судовий захист.
Згідно ч.1 ст.4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.
Відповідно до ч.3 ст.12 цього Кодексу, кожна сторона повинна довести ті обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Відповідно до ст.13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Обраний позивачкою спосіб захисту цивільного права, має призводити до захисту порушеного чи оспорюваного права або інтересу. Якщо таке право чи інтерес мають бути захищені лише певним способом, а той, який обрав позивач, може бути використаний для захисту інших прав або інтересів, а не тих, за захистом яких позивач звернувся до суду, суд визнає обраний позивачем спосіб захисту неналежним і відмовляє у позові (постанова Великої Палати Верховного Суду від 13 березня 2019 року у справі № 331/6927/16-ц (пункт 69)).
Велика Палата Верховного Суду неодноразово звертала увагу на те, що застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту права чи інтересу, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення, невизнання або оспорення. Такі право чи інтерес мають бути захищені судом у спосіб, який є ефективним, тобто таким, що відповідає змісту відповідного права чи інтересу, характеру його порушення, невизнання або оспорення та спричиненим цими діяннями наслідкам. 
Застосування судом того чи іншого способу захисту має приводити до відновлення порушеного права позивача без необхідності повторного звернення до суду. Судовий захист повинен бути повним та відповідати принципу процесуальної економії, тобто забезпечити відсутність необхідності звернення до суду для вжиття додаткових засобів захисту.
Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_4 , який був рідним братом позивачки ОСОБА_1 .
На час смерті спадкодавець ОСОБА_4 був зареєстрований та постійно проживав за адресою: АДРЕСА_1 один.
Після смерті ОСОБА_4 відкрилася спадщина на належне йому майно.
Як вбачається з матеріалів справи, з приводу спадщини, яка відкрилася ІНФОРМАЦІЯ_1 внаслідок смерті ОСОБА_4 , спадкова справа - не заведена, що свідчить про те, що із заявою про прийняття спадщини та видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті останнього до нотаріальної контори ніхто із спадкоємців не звертався. За життя спадкодавець ОСОБА_4 своїм майном не розпорядився, заповіту не склав. Зазначена обставина підтверджена інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) №81040660 від 05.05.2025р., яка міститься в матеріалах даної цивільної справи.
Позивачка ОСОБА_1 є спадкоємцем другої черги спадкування за законом майна спадкодавця ОСОБА_4 . Факт родинних відносин між спадкодавцем ОСОБА_4 та позивачкою ОСОБА_1 підтверджується: копією свідоцтва про народження позивачки серії НОМЕР_1 від 02.06.1956 року, копією свідоцтва про шлюб позивачки та ОСОБА_5 серії НОМЕР_2 виданого повторно 28.02.2024 року, з якого відомо, що позивачка після реєстрації шлюбу змінила прізвище з « ОСОБА_6 » на « ОСОБА_7 » та копією свідоцтва про народження ОСОБА_4 серії НОМЕР_3 .
На звернення позивачки ОСОБА_1 про оформлення спадщини за законом після смерті ОСОБА_4 , котрий помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , приватним нотаріусом Яворівського районного нотаріального округу Львівської області Яксманицьким Р.С. її повідомлено про необхідність звернення до суду з позовом про продовження строку для прийняття спадщини.
Вказані обставини підтверджуються: копією свідоцтва про смерть ОСОБА_4 ; інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) від 05.05.2025р. №81040649; інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) №81040660 від 05.05.2025р.; листом-повідомленням нотаріуса від 05.03.2025р., адресованим ОСОБА_1 щодо роз`яснення права звернення до суду з позовом про продовження строку для прийняття спадщини; копією свідоцтва про народження позивачки ОСОБА_1 ( ОСОБА_2 ) серії НОМЕР_1 від 02.06.1956 року, копією свідоцтва про шлюб позивачки ОСОБА_1 ; копією паспорта позивачки; іншими матеріалами справи.
У відповідності до ст.1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого ст.1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.
Частиною першою та другою ст.1269 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.
Згідно ч.1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.
У відповідності до ст.1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
Пленум Верховного Суду України в п.24 постанови від 30 травня 2008р. №7 «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснив, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
У постанові Верховного Суду України від 23 серпня 2017 року у справі № 6-1320 цс 17 зазначено про те, що право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.
Поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про смерть спадкодавця, незнання норм закону, тощо, то правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні.
З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.
Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Поважними причинами пропуску строку, з урахуванням конкретних фактичних обставин справи, можуть визнаватись, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.
Як слідує із викладених у позовній заяві пояснень та із матеріалів справи, позивачка ОСОБА_1 у встановлений законом строк не звернулася до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті рідного брата ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , через те, що з серпня 2012 року, її чоловік ОСОБА_5 , хворів та потребував постійного стороннього догляду, який був зумовлений значним погіршенням стану його здоров`я. Крім цього, ОСОБА_5 знаходився в Львівському державному онкологічному регіональному лікувально-діагностичному центрі на лікуванні з 15.12.2012 року по 19.12.2012 року, тобто в останні дні завершення вказаного терміну для прийняття спадщини. Відтак, зазначені обставини, як вважає суд, зумовили істотні труднощі для позивачки щодо вчинення нею дій по оформленню своїх спадкових прав, а тому суд визнає поважними причини пропуску позивачкою ОСОБА_1 строку для прийняття спадщини, яка відкрилась внаслідок смерті спадкодавця ОСОБА_4 .
Відповідно до ст.81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Докази мають бути належними і допустимими у відповідності до вимог ст.ст.77-78 ЦПК України.
Відповідно до ст.263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.
З огляду на наведені обставини, суд приходить до висновку про наявність підстав, що передбачені ч.3 ст.1272 ЦК України для задоволення позовних вимог позивачки ОСОБА_1 та визначення їй додаткового строку, достатнього для подання нею заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась внаслідок смерті спадкодавця ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .
З огляду на наведені обставини та у відповідності до вимог ст.1272 ЦК України, суд приходить до висновку, що є всі підстави для задоволення позовних вимог позивачки ОСОБА_1 та визначення їй додаткового строку, достатнього для подання ним заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась внаслідок смерті спадкодавця ОСОБА_4 , котрий помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Керуючись ст.ст.12, 13, 76-81, 141, ст.ст.258, 259, 264, 265, 268 ЦПК України, суд,-

В И Р І Ш И В:

Позов  ОСОБА_1 до Мостиської міської ради Львівської області, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору - приватний нотаріус Яворівського районного нотаріального округу Львівської області Яксманицький Роман Степанович, ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , про визначення додаткового строку для прийняття спадщини - задовольнити.
Визначити  ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , додатковий строк в 3 (три) місяці з дня набрання даним рішенням законної сили для подання ним заяви в нотаріальну контору про прийняття спадщини, що відкрилася після смерті  ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_4 .
Рішення суду може бути оскаржено в апеляційному порядку до Львівського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги усіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Повний текст рішення складено 16.07.2026 року.
Відомості про учасників справи:
Позивачка:  ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , уродженка с.Арламівська Воля Мостиського району Львівської області, зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 , проживає за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП: НОМЕР_4 . 
Відповідач: Мостиська міська рада Львівської області, код ЄДРПОУ: 26307500; місцезнаходження: 81300, м.Мостиська, вул.Грушевського, 6, Яворівського району Львівської області.
Треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору:
- приватний нотаріус Яворівського районного нотаріального округу Львівської області Яксманицький Роман Степанович, місцезнаходження: 81300, м.Мостиська, вул.Грушевського, 22, оф.22-25, Яворівського району Львівської області, e-mail: ІНФОРМАЦІЯ_6 ; 
- ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , уродженець с.Арламівська Воля Мостиського району Львівської області, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_3 РНОКПП: НОМЕР_5 ;
- ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_8 , уродженець с.Арламівська Воля Мостиського району Львівської області, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_4 .

Суддя Ю.В. Кічак