ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД 
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
вул. Володимира Винниченка 1, м. Дніпро, 49505
E-mail: inbox@dp.arbitr.gov.ua, тел. (056) 377-18-58, fax (056) 377-38-63

РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03.09.2026 | | Справа № 904/1463/26

Господарський суд Дніпропетровської області у складі судді Кеся Н.Б. за участю секретаря судового засідання Мороз В.В.

за позовом Лівобережної окружної прокуратури міста Дніпра, м.Дніпро в інтересах держави в особі Дніпровської міської ради, м.Дніпро 
до Товариства з обмеженою відповідальністю Фірма "ЛОТА", м.Дніпро 
про стягнення 3924487,73 грн 

Представники:
Прокурор: Маньковський В.Л., посвідчення №084221
Позивач: Дерило В.Г., посвідчення №622, витяг
Відповідач: Агапов М.І., директор, наказ №8 від 15.05.2025р., паспорт НОМЕР_1 
Представник відповідача: Усенко А.О., адвокат, посвідчення №2879, ордер серії AE № 1495171

СУД ВСТАНОВИВ:
1. Короткий зміст позовних вимог

Лівобережна окружна прокуратура міста Дніпра, м.Дніпро в інтересах держави в особі Дніпровської міської ради (далі-Позивач) 20.03.2026 року через систему "Електронний суд" звернулася до Господарського суду Дніпропетровської області з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю Фірма "ЛОТА" (далі-Відповідач), в якому просить суд:
стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю Фірма "ЛОТА" (код ЄДРПОУ 13447412) на користь Дніпровської міської ради (код ЄДРПОУ 26510514) безпідставно збережені кошти за використання земельної ділянки за адресою: м. Дніпро, вулиця Юрія Магалевського (колишня назва – вулиця Генерала Захарченка), в районі будинку 15, за період з 01.01.2022 по 20.11.2025 у розмірі 3924487,73 грн (три мільйони дев`ятсот двадцять чотири тисячі чотириста вісімдесят сім гривень 73 коп);
стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю Фірма "ЛОТА" (код ЄДРПОУ 13447412) на користь Дніпропетровської обласної прокуратури (реквізити отримувача: 49044, м.Дніпро, проспект Дмитра Яворницького, 38, МФО 820172, р/р UA228201720343160001000000291 в ДКСУ в м. Київ, код ЄДРПОУ 02909938, код класифікації видатків бюджету 2800) сплачений судовий збір.
В обґрунтування позову прокуратура посилається на те, що ТОВ "Фірма ЛОТА", зареєструвавши за собою ще 24.10.2018 право власності на об`єкт нерухомого майна, розташований на земельній ділянці комунальної власності за адресою: м.Дніпро, вулиця Юрія Магалевського (колишня назва – вулиця Генерала Захарченка), в районі будинку № 15, використовувало земельну ділянку без укладеного договору оренди, за відсутності державної реєстрації речового права на вказану земельну ділянку, відповідно до ст.ст. 125, 126 Земельного кодексу України та зберігає кошти, не сплачуючи орендну плату за користування земельною ділянкою, тим самим протиправно позбавляє територіальну громаду міста Дніпра в особі Дніпровської міської ради права на отримання доходу у вигляді орендної плати, тобто грубо порушують права територіальної громади у сфері дотримання законного порядку платного користування земельними ділянками комунальної власності, належної реєстрації такого права, дотримання рівності усіх перед законом.
За подання позову прокуратура сплатила судовий збір на суму 47093,85 грн, що підтверджується платіжною інструкцією №482 від 17.03.2026 року.

2. Процесуальні питання, вирішені судом

25.03.2026 року ухвалою суд прийняв позовну заяву до розгляду, відкрив провадження у справі за правилами загального позовного провадження та призначив підготовче засідання на 21.04.2026 о 09:30 год.
Разом з позовною заявою Лівобережна окружна прокуратура міста Дніпра подала до суду заяву про забезпечення позову, в якій просить суд з метою забезпечення позову керівника Лівобережної окружної прокуратури міста Дніпра в інтересах держави в особі Дніпровської міської ради до ТОВ Фірма “ЛОТА” про стягнення безпідставно збережених коштів за використання земельної ділянки у розмірі 3 924 487, 73 грн:
накласти арешт на грошові кошти, що належать відповідачу Товариству з обмеженою відповідальністю Фірма “ЛОТА” (код ЄДРПОУ 13447412), що знаходяться на всіх відкритих рахунках та на тих, які будуть відкриті після винесення ухвали, у всіх банківських та інших кредитно-фінансових установах та на майно, яке належить на праві власності Товариству з обмеженою відповідальністю Фірма “ЛОТА” (код ЄДРПОУ 13447412) у межах ціни позову, у розмірі 3 924 487, 73 грн.
25.04.2026 ухвалою суд застосував заходи до забезпечення позову шляхом накладення арешту на грошові кошти, що належать відповідачу Товариству з обмеженою відповідальністю Фірма "ЛОТА" (код ЄДРПОУ 13447412), що знаходяться на всіх відкритих рахунках та на тих, які будуть відкриті після винесення ухвали, у всіх банківських та інших кредитно-фінансових установах та на майно, яке належить на праві власності Товариству з обмеженою відповідальністю Фірма "ЛОТА" (код ЄДРПОУ 13447412) у межах ціни позову, у розмірі 3 924 487, 73 грн.
03.04.2026 через систему "Електронний суд" Відповідач подав заяву (арк.с. 117 Т.1), в якій представник просить суд внести його дані РНОКПП до додаткових відомостей про учасника справи для доступу до електронної справи.
21.04.2026 судове засідання не відбулось у зв`язку із перебуванням судді Кесі Н.Б. у відпустці.
22.04.2026 ухвалою суд призначив підготовче судове засідання на 06.05.2026 о 11:00 год.
06.05.2026 ухвалою суд продовжив строк підготовчого провадження на 30 днів, та оголосив в судовому засіданні перерву до 28.05.2026 о 15:00 год.
21.05.2026 через систему "Електронний суд" Товариство з обмеженою відповідальністю Фірма "ЛОТА" подало клопотання про долучення доказів (арк.с. 208-209 Т.1), в якому просить суд:
1. Клопотання про приєднання доказів до матеріалів справи №№904/1463/26 за позовом Лівобережної окружної прокуратури міста Дніпра в інтересах держави в особі Дніпровської міської ради до Товариства з обмеженою відповідальністю Фірма “ЛОТА” про стягнення 3924487,73 грн. - задовольнити.
2. Долучити до матеріалів справи №№904/1463/26 за позовом Лівобережної окружної прокуратури міста Дніпра в інтересах держави в особі Дніпровської міської ради до Товариства з обмеженою відповідальністю Фірма “ЛОТА” про стягнення 3924487,73 грн. копію листа Лівобережної окружної прокуратури міста Дніпра слідчому судді Індустріального районного суду м. Дніпра Слюсар Л. з витягом з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження 42026042010000098 від 15.05.2026р.
28.05.2026 ухвалою суд відклав підготовче засідання на 11.06.2026 о 14:30 год.
29.05.2026 через систему "Електронний суд" керівник Лівобережної окружної прокуратури міста Дніпра подав заяву про зменшення позовних вимог (арк.с. 223-252 Т.1, арк.с. 1-24 Т.2), в якій просить суд:
1. Прийняти заяву про зменшення розміру позовних вимог у справі №904/1463/26 до розгляду.
2. Подальший розгляд справи здійснювати з урахуванням уточненої ціни позову в розмірі 3 824 084,40 грн (три мільйони вісімсот двадцять чотири тисячі вісімдесят чотири гривні 40 коп.).
3. Стягнути з ТОВ Фірма “ЛОТА” на користь Дніпровської міської ради вказану суму безпідставно збережених коштів.
Подана заява про зменшення позовних вимог прийнята судом до розгляду на підставі ст. 46 ГПК України.
11.06.2026 в судовому засіданні оголошено перерву до 18.06.2026 о 14:30 год.
16.06.2026 через систему "Електронний суд" керівник Лівобережної окружної прокуратури міста Дніпра подав пояснення щодо клопотання відповідача про долучення доказів (арк.с. 33-34 Т.2). В обґрунтування недоцільності долучення вказаних документів до матеріалів справи прокурор у своїх поясненнях зазначив таке:
1. Відсутність зв`язку з предметом спору. Предметом позову є стягнення коштів за період з 01.01.2022 по 20.11.2025. Наданий Відповідачем витяг з ЄРДР стосується подій, відомості про які внесено лише 15.05.2026 (вже під час судового розгляду), за заявою самого Відповідача від 20.04.2026. Сам факт внесення відомостей до ЄРДР не доводить ані незаконності володіння майном іншими особами у спірний період 2022– 2025 років, ані неможливості Відповідача виконувати обов`язки землекористувача.
2. Неналежність доказу. Витяг з ЄРДР підтверджує лише факт реєстрації заяви про злочин, а не факт вчинення самого злочину чи реальне вибуття майна з володіння власника. Крім того, попередні аналогічні провадження, на які посилався Відповідач, були закриті, що свідчить про використання кримінально-процесуальних інструментів виключно для створення видимості “рейдерського захоплення”.
3. Факт відчуження майна. Особливої уваги заслуговує той факт, що ТОВ Фірма “ЛОТА” ще 23.02.2026 відчужила спірне нерухоме майно на користь ТОВ “Ф-ЛОТА”. Таким чином, посилання Відповідача на неможливість доступу до майна у травні 2026 року є абсурдним, оскільки він на цей момент уже не є законним власником цього майна;
так, прокурор зазначає, що зазначені документи, які Відповідач просить долучити, не відповідають критеріям належності та допустимості (ст. 76, 77 ГПК України), не стосуються обставин, що входять до предмета доказування у цій справі, та спрямовані на затягування судового процесу.
18.06.2026 ухвалою суд продовжив підготовче провадження строк на 30 днів, та відклав підготовче засідання на 21.07.2026 о 10:30 год.
21.07.2026 ухвалою суд закрив підготовче провадження та розгляд справи по суті призначив на 28.07.2026 о 11:00год. 
28.07.2026 в судовому засіданні оголошено перерву до 03.09.2026 о 16:00 год.
31.08.2026 року через підсистему "Електронний суд" від Відповідача надійшли додаткові пояснення у справі (арк.с. 70-71 Т.2), в яких Відповідач зазначає про таке:
29.07.2026 р. у відкритому судовому засіданні додатково було порушено питання щодо землекористувачів спеціально обладнаного майданчику для паркування за адресою: вул. Юрія Магалевського (колишня назва – вул. Генерала Захарченка), у районі буд. 15;
для отримання інформації щодо землекористувачів було подано адвокатський запит до Дніпровської міської ради та листом №7/41-1688 було отримано відповідь на адвокатський запит. Відповідно до змісту відповіді вбачається, що між Комунальним підприємством та суб`єктами господарювання укладалися договори "Про організацію та експлуатацію майданчика для паркування" щодо майданчика для паркування за адресою: вул. Юрія Магалевського (колишня назва – вул. Генерала Захарченка), у районі буд. 14, а саме:
договір від 14.03.2017 р. №409 ОП з фізичною особою-підприємцем Кириченко С.О., який розірвано 09.06.2017;
договір від 01.02.2018 №409 ОП з фізичною особою-підприємцем Сорокою К.В., який розірвано 09.06.2020р;
договір від 25.05.2020 №409 ОП з фізичною особою-підприємцем Куровським В.В., який розірвано з 26.08.2024р.;
вказана відповідь вкотре доводить, що з весни 2017 року фактично захоплюють невідомі особи та вказане підтверджує, що ТОВ Фірма "Лота" не є фактичним користувачем, а тому не є особою, яка безпідставно зберегла кошти в розумінні статей 1212-1214 ЦК Україні;
вказані обставини були приховані Дніпровською міською радою, як і приховано рішення Дніпровської міської ради від 13.07.2022 № 3/34, яким вносилися зміни до рішення від 06.12.2017 № 13/27 в частині зменшення ставок земельного податку у зв`язку із веденням воєнного стану; 
за даними інформації з Державного земельного кадастру про право власності та речових прав на землю, цільове призначення спірної земельної ділянки вказано код. 12.11 для розміщення та експлуатації об`єктів дорожнього сервісу;
відповідно до розрахунку суми коштів, які зберіг у себе землекористувач земельної ділянки внаслідок використання землею без достатньої правової підстави при розрахунку суми коштів було застосовано коефіцієнт 3%, замість вірних 1.3 % як вказано в рішенні ДМР 3/24 від 13.04.2022р.;
у кондикційних правовідносинах розмір безпідставно збережених коштів має визначатися не шляхом автоматичного застосування максимального або мінімального можливої ставки, а шляхом встановлення тієї плати, яку власник земельної ділянки міг би отримати за звичайних умов за користування конкретною земельною ділянкою з урахуванням її площі, нормативно грошової оцінки, цільового призначення та ставок, установлених відповідним органом місцевого самоврядування. Такий підхід відповідає статті 1212 Цивільного кодексу України, оскільки метою кондикційного зобов`язання є не застосування до фактичного користувача штрафної або підвищеної відповідальності, а повернення потерпілому того майнового приросту, який інша особа зберегла за його рахунок без достатньої правової підстави. Інакше кажучи, у цій справі має бути визначений не умовно абстрактний розмір плати за землю, а саме той розмір платежу, який Дніпровська міська рада як власник земельних ділянок могла отримати від відповідача за звичайних умов належного оформлення користування спірними земельними ділянками . Відтак визначальне значення має не лише нормативно грошова оцінка земельних ділянок, а й ставка встановлена Дніпровською міською радою для відповідного виду цільового призначення земельної ділянки. 
В судовому засіданні 03.09.2026 року проголошено вступну та резолютивну частини судового рішення в порядку ст. 240 ГПК України. 

3. Позиція Відповідача у відзиві на позов

16.04.2026 року канцелярія суду зареєструвала від Відповідача відзив на позовну заяву (арк.с.119-124 Т.1), в якому представник просить суд відзив на позовну заяву прийняти до розгляду та в задоволені позовних вимог Позивача відмовити повністю з огляду на таке:
в обґрунтування позову прокуратура посилається на те, що ТОВ "Фірма ЛОТА", зареєструвавши за собою ще 24.10.2018 право власності на об`єкт нерухомого майна, розташований на земельній ділянці комунальної власності за адресою: м. Дніпро, вулиця Юрія Магалевського (колишня назва - вулиця Генерала Захарченка), в районі будинку № 15, використовувало земельну ділянку без укладеного договору оренди, за відсутності державної реєстрації речового права на вказану земельну ділянку, відповідно до ст.ст. 125, 126 Земельного кодексу України та зберігає кошти, не сплачуючи орендну плату за користування земельною ділянкою, тим самим протиправно позбавляє територіальну громаду міста Дніпра в особі Дніпровської міської ради права на отримання доходу у вигляді орендної плати, тобто грубо порушують права територіальної громади у сфері дотримання законного порядку платного користування земельними ділянками комунальної власності, належної реєстрації такого права, дотримання рівності усіх перед законом. При цьому прокуратурою не доведено бездіяльність Дніпровської місткої ради, що є обов`язковою підставою для представництва прокурора від імені компетентного органу;
однією з підстав для представництва прокурора є бездіяльність компетентного органу. Бездіяльність компетентного органу означає, що він знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк;
Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду у постанові від 06.07.2021 у справі № 922/3025/20 виклав правовий висновок про те, що суд, вирішуючи питання щодо наявності підстав для представництва, не повинен установлювати саме протиправність бездіяльності компетентного органу чи його посадової особи. Частиною сьомою статті 23 Закону України "Про прокуратуру" передбачено, що в разі встановлення ознак адміністративного чи кримінального правопорушення прокурор зобов`язаний здійснити передбачені законом дії щодо порушення відповідного провадження. Таким чином, питання про те, чи була бездіяльність компетентного органу протиправною та які її причини, суд буде встановлювати за результатами притягнення відповідних осіб до відповідальності. Господарсько-правовий спір між компетентним органом, в особі якого позов подано прокурором в інтересах держави, та відповідачем не є спором між прокурором і відповідним органом, а також не є тим процесом, у якому розглядається обвинувачення прокурором посадових осіб відповідного органу у протиправній бездіяльності;
у постанові Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020 у справі №912/2385/18 зазначено, що невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення Інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню тощо;
відповідно до розрахунку кінцевим періодом вказано 20.11.2025p., відповідно останнім днем для подання позову Дніпровською міською радою є 19.11.2028р. Неподання позову протягом 4 місяців не свідчить про бездіяльність Дніпровської міської ради. Таким чином, прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого статтею 23 Закону України "Про прокуратуру", і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження його бездіяльності;
Лівобережною окружною прокуратурою міста Дніпра не дотримано порядку передбаченого статтею 23 Закону України "Про прокуратуру" та не доведено бездіяльність Дніпровської міської ради, відповідно прокуратура не має право на звернення з цим позовом;
з огляду на відсутність у прокурора права на позов як самостійного позивача, що само по собі унеможливлює розгляд заявленого позову по суті, у задоволенні позову слід відмовити;
так, прокуратурою в позові нормативно правовим обґрунтуванням позовної заяви вказано статтю 1212 Цивільного кодексу України;
ТОВ Фірма "Лота" не є фактичним користувачем земельної ділянки, адже майно вибуло з володіння у зв`язку із рейдерським захопленням;
27.04.2017 земельну ділянку кадастровий номер 1210100000:04:251:0041 розташовану за адресою: м. Дніпро, вул. Генерала Захарченка в районі № 15 та об`єкти нерухомості, які на ній розташовані належать ТОВ Фірма "Лота" - фактично захоплюють невідомі особи, які повідомлять, що мають договір оренди укладений із Комунальним підприємством "Міськавтопарк" Дніпровської міської ради. Після цих подій нашому підприємству та нашим співробітникам, за ради власної безпеки, довелось покинути земельну ділянку та об`єкти незавершеного будівництва, які на той час вже були готові до експлуатації;
керівництвом ТОВ Фірма "Лота" того дня було подано заяву про вчинення кримінального правопорушення, але жодних дій не проводилось, справа не розслідувалась. Але керівництво та власники ТОВ Фірма "Лота" не зупинялись та наполегливо боролись за проведення об`єктивного розслідування заради відновлення порушених майнових прав та інтересів підприємства, при цьому в усіх державних органах наражались лише на супротив та не бажання проводити відповідні заходи по відновленню порушених прав ТОВ Фірма "Лота";
у грудні 2019 року, після докладання значних зусиль, Індустріальним відділенням поліції Дніпровського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області було відкрито кримінальне провадження №42019042630000280 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 206-2 КК України, в рамках якого ТОВ фірма "Лота" була визнана потерпілою особою;
на сьогодні, 16.04.2026р. ТОВ фірма "Лота", її власники та керівництво не мають жодного доступу до земельної ділянки: 1210100000:04:051:0041 та власного майна, яке на ній розташоване (нерухомість). Більш того підприємству стало відомо, що на спірній земельній проводяться геологічно-розвідувальні роботи, які передують капітальному будівництву. У керівництва ТОВ Фірма "Лота" є усі підстави вважати, що найближчим часом на спірній земельній ділянці буде відбуватися будівництво об`єкту нерухомості. Вказані обставини підтверджуються витягом з єдиного реєстру досудових розслідувань, постановою про визнання потерпілим;
вищевказане також підтверджується актом перевірки дотримання вимог податкового законодавства за об`єктом - земельною ділянкою від 15.05.2020p., відповідно до змісту якого вбачається, що невідомі особи самовільно займають земельну ділянку площею 1, 0011 га з кадастровим номером 1210100000:04:251:0041 для паркування авто по вул. Генерала Захарченка в районі будинку № 15 у м. Дніпро, відповідальність за що передбачена пунктом "б" ст. 211 Земельного кодексу України, ст. 53-1 КУпАП, ст. 197-1 Кримінального кодексу України;
більш того, комісією у складі представника департаменту по роботі з активами Дніпровської в особі головного спеціаліста відділу обстеження земельних ділянок управління земельних відносин вказано, що для нашого підприємства обмежений доступ до земельної ділянки, земельна ділянка огороджена залізобетонною та металевими огорожами, про що складено акт обстеження земельної ділянки №6/13-10125 від 06.10.2025р. Враховуючи, що ТОВ Фірма "Лота" не є фактичним користувачем, а тому не є особою, яка безпідставно зберегла кошти в розумінні статей 1212-1214 ЦК України.
18.06.2026 через систему "Електронний суд" Товариство з обмеженою відповідальністю Фірма "ЛОТА" подало відзив на позовну заяву (з урахуванням заяви про зменшення позовних вимог від 27.05.2026) (арк.с. 37-41 Т.2), в якому вказує про те, що заява про зменшення позовних вимог містить докази того, що дійсно відповідач не був користувачем спірної земельної ділянки за спірний період. Усі інші заперечення Відповідача проти позовних вимог, а також правове обґрунтування неправомірності позиції прокуратури вже були детально викладені у відзиві на позовну заяву від 16.04.2026 року (арк.с. 119-124 Т.1).

4. Позиція прокуратури у відповіді на відзив

01.05.2026 через підсистему "Електронний суд" керівник Лівобережної окружної прокуратури міста Дніпра подав відповідь на відзив (арк.с. 177-179 Т.1), в якій зазначає щодо наявності підстав для представництва прокурором інтересів держави; щодо доводів відповідача про відсутність фактичного користування земельною ділянкою; щодо доказового значення витягів з ЄРДР та постанови про визнання потерпілим; щодо тягаря доказування заперечень Відповідача; щодо правових висновків Верховного Суду, які підлягають врахуванню. Так, прокуратура просить суд: 
1. Визнати причини пропуску строку поважними та поновити його.
2. Прийняти відповідь на відзив та долучити до матеріалів справи.
3. Доводи відзиву ТОВ Фірма “ЛОТА” відхилити.
4. Позов керівника Лівобережної окружної прокуратури міста Дніпра в інтересах держави в особі Дніпровської міської ради задовольнити повністю.
29.06.2026 через підсистему "Електронний суд" від прокуратури надійшла відповідь на відзив від 18.06.2026 з урахуванням заяви прокурора про зменшення позовних вимог (арк.с. 54-59 Т.2), в якій прокуратура зазначає щодо доводу Відповідача про те, що зменшення позовних вимог нібито підтверджує відсутність фактичного користування земельною ділянкою; щодо наявності підстав для представництва прокурором інтересів держави; щодо доводів відповідача про відсутність фактичного користування земельною ділянкою у зв`язку з так званим "рейдерським захопленням"; щодо доказового значення витягів з ЄРДР та постанови про визнання потерпілим; щодо правової природи спірних правовідносин та актуальної практики Верховного Суду; щодо обов`язку доказування заперечень відповідача. 

5. Обставини, встановлені судом під час розгляду справи по суті

На вулиці Юрія Магалевського (колишня назва – вулиця Генерала Захарченка) в районі буд. №15 у місті Дніпрі знаходиться земельна ділянка загальною площею 1,0011 га, яка перебуває у комунальній власності (кадастровий номер 1210100000:04:251:0041) та на якій розміщено об`єкт нерухомого майна, а саме: громадський будинок Автостоянка з блоком допоміжних приміщень, опис: Автостоянка з блоком допоміжних приміщень А 1 – адміністративна будівля площею 100,1 кв.м; Б – приміщення охорони площею 6.3 кв.м.; В – трансформаторна площею 7.9 кв.м.; Г – приміщення охорони площею 2.6 кв.м.; Д – склад площею 13,2 кв.м.; Е – вольєр площею 12.4 кв.м.; огорожа, ворота, мостіння, інші споруди, № 1-19, І-ІІІ.
Відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно за адресою: м.Дніпро, вулиця Юрія Магалевського (колишня назва – вулиця Генерала Захарченка), район будинку № 15, розташована будівля громадський будинок Автостоянка з блоком допоміжних приміщень, (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 1676898512101), яка на праві власності з 24.10.2018 належить ТОВ “Фірма ЛОТА” на підставі декларації про початок виконання будівельних робіт, серія та номер: ДП 08312126126 виданий 25.07.2012, видавник: Інспекція державного архітектурно-будівельного контролю у Дніпропетровській області; експертний звіт, серія та номер: 04-1581-11(480-11), виданий 25.08.2011, видавник: філія ДП “Укрдержбудекспертиза” у Дніпропетровській області (номер відомостей про речове право 28559074).
30.08.2009 року між ТОВ Фірма “Лота” та Дніпропетровською міською радою було укладено договір оренди земельної ділянки площею 1, 0011 га ВМК № 053938 строком на два роки, яка знаходиться за адресою: по вул. Юрія Магалевського (колишня – Генерала Захарченка) в районі буд. №15 і зареєстрована в Державному реєстрі земель за кадастровим номером 1210100000:04:251:0041.
Після спливу строку оренди на земельну ділянку, вищезазначений договір пролонговано не було, додаткових/інших договорів не приймалося.
Виконавчим комітетом Дніпровської міської ради було прийнято рішення від 30.11.2016 №587 “Про затвердження Переліку спеціальних земельних ділянок, відведених для організації та провадження діяльності із забезпечення паркування транспортних засобів, у м. Дніпрі” (далі – Рішення № 587) до складу якого було включено частину спірної земельної ділянки площею 1, 0011 га, яка знаходиться за адресою вул. Юрія Магалевського (колишня – Генерала Захарченка) в районі буд. №15 (кадастровий номер 1210100000:04:251:0041). Відповідно до Рішенні № 587, у розділі ІІ. “Спеціально обладнані майданчики.” зазначено вищезгадану адресу (колишня назва – Генерала Захарченка в районі буд. № 15), кількість місць паркування (120 місць) і вказано площу для паркування на земельній ділянці, яка складає 1380 кв.м., яка в свою чергу входить до складу спірної земельної ділянки площею 1, 0011 га, яка знаходиться за адресою вул. Юрія Магалевського (колишня – Генерала Захарченка) в районі буд. №15 (кадастровий номер 1210100000:04:251:0041).
Виконавчим комітетом Дніпровської міської ради від 22.02.2022 було прийнято рішення № 345 “Про внесення змін до рішення виконкому міської ради від 30.11.2016 №587 "Про затвердження Переліку спеціальних земельних ділянок, відведених для організації та провадження діяльності із забезпечення паркування транспортних засобів, у м. Дніпрі” (далі – Рішення № 345), відповідно до якого було внесено зміни, щодо згадуваної земельної ділянки, яка знаходиться за адресою: по вул. Юрія Магалевського (колишня – Генерала Захарченка) в районі буд. №15, а саме змінено кількість місць паркування (стало 30 місць) та змінено площу для паркування на земельній ділянці, яка становить 345 кв.м., яка в свою чергу входить до складу спірної земельної ділянки площею 1, 0011 га, яка знаходиться за адресою вул. Юрія Магалевського (колишня – Генерала Захарченка) в районі буд. №15 (кадастровий номер 1210100000:04:251:0041).
Інспекцією з державного контролю за використанням та охороною земель Дніпровської міської ради 13.06.2025 здійснено обстеження земельної ділянки комунальної форми власності, за результатами якого складено акт № 0311 (арк.с. 24-25 Т.1). Акт складено головним спеціалістом сектору державного контролю за використанням та охороною земель відділу державного контролю за використанням та охороною земель інспекції з державного контролю за використанням та охороною земель Дніпровської міської ради Фоменковим С.С. та начальником відділу геодезичних робіт Комунального підприємства "Муніципальний землевпорядний офіс" Дніпровської міської ради Синиці Є.К. 
Зазначеним актом встановлено, що земельна ділянка з кадастровим номером 1210100000:04:251:0041 площею 1, 0011 має цільове призначення 12.11 для розміщення та експлуатації об`єктів дорожнього сервісу. 
Згідно з інформацією Державного земельного кадастру про право власності та речові права на земельну ділянку земельна ділянка загальною площею 1, 0011 га з кадастровим номером 1210100000:04:251:0041 з 13.09.2010 належить Дніпровській міській раді.
Встановлено, що договір оренди від 13.09.2010 № 41010400654 припинений, дата закінчення дії договору 13.09.2012, Орендар: ТОВ “Фірма ЛОТА”, станом на час складання вказаного акту обстеження земельної ділянки відсутня інформація про наявність документів, що підтверджують державну реєстрацію права власності чи права користування або права оренди вище вказаної земельної ділянки.
На вказаній земельній ділянці знаходиться об`єкт нерухомого майна, а саме: Автостоянка з блоком допоміжних приміщень А 1 – адміністративна будівля площею 100,1 кв.м; Б – приміщення охорони площею 6.3 кв.м.; В – трансформаторна площею 7.9 кв.м.; Г – приміщення охорони площею 2.6 кв.м.; Д – склад площею 13,2 кв.м.; Е – вольєр площею 12.4 кв.м.; огорожа, ворота, мостіння, інші споруди, № 1-19, І-ІІІ., яка на праві власності з 24.10.2018 належить ТОВ “Фірма ЛОТА” на підставі вищевказаних документів.
За результатами обстеження земельної ділянки встановлено, що доступ до земельної ділянки обмежений, в`їзд здійснюється зі сторони вулиці Юрія Магалевського (колишня назва – вулиця Генерала Захарченка) через двоє розпашних металевих воріт. Обстежувана земельна ділянка огороджена зі сторони вул. Юрія Магалевського (колишня назва – вулиця Генерала Захарченка) та вул. Березинська металевою огорожею, зі сторони проспекту Миру та кладовища залізобетонною огорожею.
На обстежуваній земельній ділянці розташовані об`єкти нерухомого майна: одноповерхова будівля, обшита металевим профілем, має один вхід та двоє в`їздних ролетних воріт, територія перед будівлею замощена тротуарною плиткою; одноповерхова будівля зі шлакоблоків; металева споруда, яка знаходиться біля воріт та використовується як приміщення для охорони; частина території, яка використовується як стоянка автомобілів, має покриття із трамбованого шлаку.
Решта території заросла кущами та травою. Під час обстеження на території земельної ділянки знаходився 41 автомобіль.
Площа обстежуваної земельної ділянки згідно з відомостями Державного земельного кадастру становить 1, 0011 га.
Площа обстежуваної земельної ділянки згідно з результатами геодезичних вимірювань становить 1, 0011 га.
Комісією з визначення розміру збитків, заподіяних Дніпровській міській раді, власникам землі та землекористувачам при використанні земельних ділянок (далі – Комісія), розглянуто матеріали щодо суми коштів, які зберіг у себе землекористувач земельної ділянки за рахунок власника цієї ділянки внаслідок користування землею без достатньої правової підстави, а саме власник майна ТОВ “Фірма ЛОТА” щодо земельної ділянки за адресою: вулиця Юрія Магалевського (колишня назва – вулиця Генерала Захарченка), в районі будинку № 15 у м. Дніпрі.
23.02.2026 року ТОВ “Фірма ЛОТА” здійснило відчуження вищевказаних об`єктів нерухомого майна ТОВ “Ф-ЛОТА” (код ЄДРПОУ 46124375) на підставі акта приймання-передачі, серія та номер: реєстр №104-106, виданий 18.02.2026, видавник: приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Хоміч О.М.
Лівобережною окружною прокуратурою міста Дніпра було отримано лист Дніпровської міської ради від 22.05.2026 №7/11-1093, яким уточнено фактичні обставини використання спірної земельної ділянки суміжними користувачами.
Встановлено, на час надання відповіді Дніпровською міською радою (22.05.2026) майданчик для паркування по вул. Юрія Магалевського у районі буд. 15, який значиться у Переліку спеціальних земельних ділянок, відведених для організації та провадження діяльності із забезпечення паркування транспортних засобів у м.Дніпрі та облікований на балансі Комунального підприємства “Транспортна інфраструктура міста” Дніпровської міської ради (далі – КП “Транспортна інфраструктура міста” ДМР).
Відповідно до листа ДМР, між КП “Транспортна інфраструктура міста” ДМР та фізичною особою - підприємцем Куровським В. В. (далі – ФОП Куровський) був укладений договір від 25.05.2020 № 409 про організацію та експлуатацію майданчика для паркування за адресою: вул. Юрія Магалевського (колишня – Генерала Захарченка) в районі буд. № 15, який було розірвано з 26.08.2024. На цей час договірні відносини щодо користування зазначеним майданчиком для паркування з будь-яким суб`єктом господарювання відсутні.
Тож, суміжним землекористувачем спірної земельної ділянки площею 1,0011 га (кадастровий номер 1210100000:04:251:0041) по вул. Юрія Магалевського, у районі буд. 15, зокрема, з 25.05.2020 по 26.08.2024 був ФОП Куровський.
Відповідно до складеного прокурором розрахунку суми коштів (з урахуванням заяви про зменшення позовних вимог) (зв.арк.с. 224, арк.с. 225 Т.1), які зберіг у себе землекористувач земельної ділянки за рахунок власника ділянки, внаслідок користування землею без достатньої правової підстави, збитки, завдані Дніпровській міській раді за період користування землею з 01.01.2022 по 20.11.2025, складають 3 824084,40 грн.
Зокрема, з 01.01.2022 по 21.02.2022 (згідно з Рішенням виконкому міської ради від 30.11.2016 №587 "Про затвердження Переліку спеціальних земельних ділянок, відведених для організації та провадження діяльності із забезпечення паркування транспортних засобів, у м. Дніпрі": з розрахунку виключено 1380 кв.м (площа, що використовувалася ФОП Куровським). Нарахування для ТОВ Фірма "ЛОТА" проводилося на площу 8 631 кв.м.
З 22.02.2022 по 26.08.2024 (згідно з Рішенням виконкому міської ради від 22.02.2022 №345 "Про внесення змін до рішення виконкому міської ради від 30.11.2016 №587 "Про затвердження Переліку спеціальних земельних ділянок, відведених для організації та провадження діяльності із забезпечення паркування транспортних засобів, у м. Дніпрі"": з розрахунку виключено 345 кв.м. Нарахування проводилося на площу 9 666 кв.м.
Також з матеріали справи свідчать про те, 05.12.2019 року ТОВ Фірма "Лота" звернулося із заявою про вчинення кримінального правопорушення.
Відповідно до витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань, 05.12.2019 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесено відомості за заявою ТОВ Фірма "Лота" та розпочато досудове розслідування у кримінальному провадженні № 42019042630000280.
Згідно з відомостями, внесеними до ЄРДР, зазначено: посадові особи комунального підприємства ДМР за попередньою змовою групою осіб із службовою особою, із використанням службового становища, заволодіння майном підприємства ТОВ Фірма "Лота", яке розташоване за адресою: м.Дніпро, вул.Генерала Захарченка, 15 (арк.с. 149 Т.1).
06.12.2019 року Дніпропетровською місцевою прокуратурою №1 Дніпропетровської області винесено постанову про визнання потерпілими (арк.с. 150-151 Т.1), якою постановлено: 
1. Визнати потерпілим у кримінальному провадженні №42019042630000280 від 06.12.2019 ТОВ ФІРМА “ЛОТА”, ідентифікаційний код юридичної особи 13447412, Дніпропетровська область, Дніпровський район, с. Старі Кодаки, пров. Переможний, 11А.
2. Визнати представником потерпілого у кримінальному провадженні №42019042630000280 від 06.12.2019 ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , народився у м. Дніпропетровську, громадянина України, проживає за адресою: АДРЕСА_1 .
Як убачається з витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань, 09.09.2022 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесено відомості за рапортом ДОП СП ВП № 2 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області про те, що невстановлені особи самовільно зайняли земельну ділянку, розташовану за адресою: м. Дніпро, вул. Генерала Захарченка, в районі будинку № 15 (ЖЕО 17525).
За вказаним фактом розпочато досудове розслідування у кримінальному провадженні №12022046660000456 (арк.с. 148).
Як убачається з матеріалів кримінального провадження, на підставі ухвали Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 26.12.2022 року у справі № 210/3201/21, провадження № 1-кс/210/2025/22 (зв.арк.с. 252, Т. 1, арк.с. 1-2, Т.2), проведено відповідну слідчу дію, що підтверджується протоколом обшуку від 12.01.2023 року (арк.с. 3-6 Т.2).
В матеріалах справи наявний лист Лівобережної окружної прокуратури міста Дніпра (арк.с. 210 Т.1), адресований слідчому судді Індустріального районного суду м. Дніпра у справі № 202/4340/26 за скаргою адвоката Гейко К.С., поданою в інтересах ТОВ “Фірма Лота”, щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Із зазначеного листа убачається, що Лівобережною окружною прокуратурою міста Дніпра повідомлено про отримання судової повістки про призначення судового розгляду вказаної скарги на 18.05.2026 року о 14:30 год. 
Відповідно до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості за № 42026042010000098 від 15.05.2026 року за фактом, викладеним у скарзі, із попередньою правовою кваліфікацією за ч. 1 ст. 197-1 КК України, директор ТОВ Фірма "Лота" звернувся із заявою про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 197-1 КК України за фактом самовільного зайняття невстановленими особами земельної ділянки з кадастровим номером 1210100000:04:251:0041 площею 1,0011 га по вул. Генерала Захарченка, в районі будинку № 15 у м.Дніпрі (ЄО №9921 від 20.01.2026) (зв.арк.с. 210 Т1).

6. Норми права та мотиви, з яких виходить господарський суд при прийнятті рішення

6.1. Щодо представництва прокурора в інтересах держави у справі

Згідно з п. 3 ч. 1 ст. 131-1 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка здійснює, зокрема, представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.
Відповідно до ст. 53 ГПК України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою. Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.
У разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі набуває статусу позивача (п. 2 ч. 5 ст. 53 ГПК України).
За положеннями ч. 3 ст. 23 Закону України “Про прокуратуру”, представництво прокурором інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави, у випадках та порядку, встановлених законом. Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.
Отже, прокурор здійснює представництво інтересів держави в суді за одночасної наявності двох елементів: порушення або загрози порушення інтересів держави; нездійснення чи неналежного здійснення захисту таких інтересів відповідним суб`єктом владних повноважень, а також у разі його відсутності.
Так, першим із вказаних елементів є порушення або загроза порушення інтересів держави.
Ключовим для застосування норм ст. 23 Закону України “Про прокуратуру” та визначення згаданого елемента є поняття “інтерес держави”.
У Рішенні від 08.04.1999 № 3-рп/99 Конституційний Суд України, з`ясовуючи поняття “інтереси держави”, висловив позицію про те, що інтереси держави відрізняються від інтересів інших учасників суспільних відносин. В основі перших завжди є потреба у здійсненні загальнодержавних (політичних, економічних, соціальних та інших) дій, програм, спрямованих на захист суверенітету, територіальної цілісності, державного кордону України, гарантування її державної, економічної, інформаційної, екологічної безпеки, охорону землі як національного багатства, захист прав усіх суб`єктів права власності та господарювання тощо (п. 3 мотивувальної частини).
Оскільки “інтереси держави” є оціночним поняттям, прокурор чи його заступник у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує у позовній заяві необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах.
Згідно з п. 2 Рекомендації Reс (2012) 11 Комітету Міністрів Ради Європи державам-учасникам “Про роль публічних обвинувачів поза системою кримінальної юстиції”, прийнятої 19.09.2012 на 1151-му засіданні заступників міністрів, якщо національна правова система надає публічним обвинувачам певні обов`язки та повноваження поза системою кримінальної юстиції, їх місія полягає в тому, щоби представляти загальні або публічні інтереси, захищати права людини й основоположні свободи та забезпечувати верховенство права.
ЄСПЛ звертав увагу на те, що сторонами цивільного провадження є позивач і відповідач. Підтримка, що надається прокуратурою одній зі сторін, може бути виправдана за певних обставин, наприклад, при захисті інтересів незахищених категорій громадян (дітей, осіб з обмеженими можливостями та інших категорій), які, ймовірно, не в змозі самостійно захищати свої інтереси, або в тих випадках, коли відповідним правопорушенням зачіпаються інтереси великої кількості громадян, або у випадках, коли потрібно захистити інтереси держави (рішення від 15.01.2009 у справі “Менчинська проти Росії”, заява № 42454/02, п. 35).
Так, орендна плата за землю є вагомим джерелом доходів місцевих бюджетів та другим за обсягом джерелом надходжень доходів після податку на доходи фізичних осіб.
Безоплатне користування земельною ділянкою комунальної форми власності явно порушує інтереси держави в особі Дніпровської територіальної громади, оскільки міський бюджет недоотримав безпідставно збережені кошти орендної плати.
Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Тобто імператив зазначеного конституційного положення встановлює обов`язок органів державної влади та їх посадових осіб дотримуватись принципу законності при здійсненні своїх повноважень, що забезпечує здійснення державної влади за принципом її поділу.
Як зазначив Конституційний Суд України у своєму Рішенні від 01.04.2008 № 4-рп/2008, неухильне додержання органами законодавчої, виконавчої та судової влади Конституції та законів України забезпечує реалізацію принципу поділу влади і є запорукою їх єдності, важливою передумовою стабільності, підтримання громадського миру і злагоди в державі. Оскільки повноваження органів влади, зокрема і щодо здійснення захисту законних інтересів держави, є законодавчо визначеними, тому суд згідно з принципом jura novit curia (“суд знає закони”) під час розгляду справи має самостійно перевірити доводи сторін щодо наявності чи відсутності повноважень органів влади здійснювати у спосіб, який обрав прокурор, захист законних інтересів держави у спірних правовідносинах (пункт 50 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26.06.2019 у справі № 587/430/16-ц (провадження № 14-104цс19).
Розглядаючи питання обґрунтування прокурором підстав представництва інтересів держави у суді, Великою палатою Верховного Суду у постанові від 26.05.2020 у справі № 912/2385/18 наголошено, що прокурор, звертаючись до суду з позовом, повинен обґрунтувати та довести бездіяльність компетентного органу. При цьому, бездіяльність компетентного органу (нездійснення захисту інтересів держави) означає, що компетентний орган знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, мав повноваження для захисту, але не звернувся до суду з відповідним позовом у розумний строк.
Звертаючись до компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому статтею 23 Закону України “Про прокуратуру”, прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме, подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення.
Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню тощо.
Касаційним господарським судом у складі Верховного Суду у постанові від 08.02.2019 у справі № 915/20/18 викладено правову позицію про те, що інтереси держави полягають не тільки у захисті прав державних органів влади чи тих, які відносяться до їх компетенції, а також захист прав та свобод місцевого самоврядування, яке не носить загальнодержавного характеру, але направлене на виконання функцій держави на конкретній території та реалізуються у визначеному законом порядку та способі, який відноситься до їх відання. Органи місцевого самоврядування є рівними за статусом носіями державної влади, як і державні органи.
З огляду на викладене у прокурора виникло не тільки право, але й обов`язок відреагувати на існуючий факт порушення інтересів держави у спірних правовідносинах шляхом звернення до суду із цим позовом.
Лівобережною окружною прокуратурою міста Дніпра було скеровано лист (від 30.01.2026 № 52-699вих-26) (арк.с. 19-21 Т.1) на адресу міської ради, в якому повідомлялось про встановлені факти порушення законодавства під час використання земельної ділянки за адресою: м. Дніпро, вул. Юрія Магалевського (колишня назва – вулиця Генерала Захарченка), в районі будинку № 15, зокрема, щодо використання ТОВ “Фірма ЛОТА” указаної земельної ділянки без укладеного договору оренди, що призвело до зберігання останнім коштів орендної плати, тим самим протиправно позбавляючи територіальну громаду міста Дніпра в особі Дніпровської міської ради права на отримання доходу у вигляді орендної плати.
У відповідь Дніпровська міська рада листом №12/9-8 від 09.02.2026 (арк.с. 22 Т.2), повідомила про розгляд матеріалів Комісією з визначення розміру збитків, заподіяних Дніпровській міській раді, власникам землі та землекористувачам при використанні земельних ділянок щодо суми коштів, збережених у себе землекористувачем ТОВ “Фірма ЛОТА”, та надано до окружної прокуратури матеріали для подальшого вжиття заходів претензійно-позовного характеру. Крім того, повідомлено про не сплату землекористувачем ТОВ “Фірма ЛОТА” нарахованих збитків за користування земельною ділянкою комунальної власності.
Таким чином, Лівобережна окружна прокуратура міста Дніпра звернулася із цим позовом в інтересах держави в особі Дніпровської міської ради як власника землі та отримувача плати за користування земельними ділянками комунальної форми власності на території м. Дніпра.
6.2. Щодо суті спору

Предметом спору є позовні вимоги прокурора про стягнення безпідставно збережених коштів Відповідачем за використання земельної ділянки площею 1,0011 га по вул. Юрія Магалевського (колишня назва – вулиця Генерала Захарченка) в районі будинку № 15 у м. Дніпрі в період з 01.01.2022 – 20.11.2025 у розмірі 3 824 084,73 грн.
Відповідно до ст. 1212 ЦК України особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала.
Зобов`язання з безпідставного набуття, збереження майна виникають за наявності трьох умов: а) набуття або збереження майна, б) набуття або збереження за рахунок iншої особи, в) вiдсутнiсть правової підстави для набуття або збереження майна (відсутність положень закону, адмiнiстративного акта, правочинну або інших підстав, передбачених статтею 11 ЦК України).
Згідно з ч. 1 ст. 79 Земельного кодексу України земельна ділянка - це частина земної поверхні з установленими межами, певним місцем розташування, з визначеними щодо неї правами.
За змістом ч.ч. 1, 3, 4, 9 ст. 79-1 Земельного кодексу України формування земельної ділянки полягає у визначенні земельної ділянки як об`єкта цивільних прав. Формування земельної ділянки передбачає визначення її площі, меж та внесення інформації про неї до Державного земельного кадастру; сформовані земельні ділянки підлягають державній реєстрації у Державному земельному кадастрі. Земельна ділянка вважається сформованою з моменту присвоєння їй кадастрового номера.
Відповідно до ч. 2 ст. 152 Земельного кодексу України власник земельної ділянки може вимагати усунення будь-яких порушень його прав на землю, навіть якщо порушення не пов`язані з позбавленням права володіння земельною ділянкою, відшкодування завданих збитків. При цьому згідно з пунктом "д" частини 1 статті 156 Земельного кодексу України власникам землі відшкодовуються збитки, заподіяні внаслідок неодержання доходів за час тимчасового невикористання земельної ділянки.
До моменту оформлення власником об`єкта нерухомого майна права оренди земельної ділянки, на якій розташовано цей об`єкт, відносини з фактичного користування земельною ділянкою без укладеного договору оренди та недоотримання її власником доходів у вигляді орендної плати є за своїм змістом кондикційними.
Отже, у випадку використання землекористувачем сформованої земельної ділянки комунальної власності, якій присвоєно кадастровий номер, без оформлення договору оренди, власник земельної ділянки може захистити своє право на компенсацію йому вартості неотриманої орендної плати в порядку ст. 1212 ЦК України.
Враховуючи вищезазначене, суд зазначає, що для вирішення даного спору встановленню підлягають обставини, зокрема чи використовувалась Відповідачем земельна ділянка, за користування якою прокуратура просить стягнути безпідставно збережені кошти, Відповідачем, та якщо так, чи є обґрунтованою сума позову.
Відповідно до статей 73,74, 76-79 ГПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.
Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.
Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів.
Належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.
Обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.
Докази, одержані з порушенням закону, судом не приймаються.
Достовірними є докази, створені (отримані) за відсутності впливу, спрямованого на формування хибного уявлення про обставини справи, які мають значення для справи.
Наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування. Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.
Верховний Суд неодноразово наголошував щодо необхідності застосування категорій стандартів доказування та зазначав, що принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи. Зазначений принцип передбачає покладання тягаря доказування на сторони. Одночасно цей принцип не передбачає обов`язку суду вважити доведеною та встановленою обставину, про яку сторона стверджує. Така обставина підлягає доказуванню таким чином, аби задовольнити, як правило, стандарт переваги більш вагомих доказів, тобто коли висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається більш вирогідним, ніж протилежний.
Подібний висновок викладений у постановах Верховного Суду від 02.10.2018 у справі № 910/18036/17, від 23.10.2019 у справі № 917/1307/18, від 18.11.2019 у справі № 902/761/18, від 04.12.2019 у справі № 917/2101/17.
Верховний Суд підкреслював, що такий підхід узгоджується з судовою практикою Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ), який у рішенні від 23.08.2016 у справі «Дж. К. та Інші проти Швеції» зазначив, що «у країнах загального права у кримінальних справах діє стандарт доказування «поза розумним сумнівом» («beyond reasonable doubt»). Натоміть, у цивільних справах закон не вимагає такого високого стандарту; скоріше цивільна справа повинна бути вирішена з урахуванням «балансу вірогідностей» …Суд повинен вирішити, чи з`являється вірогідність того, що на підставі наданих доказів, а також правдивості тверджень заявника, вимога цього заявника заслуговує довіри.
Отже, на підтвердження обґрунтованості позову прокурор надав до позову: витяги з Державного реєстру речових прав щодо нерухомого майна, Державного земельного кадастру, акт обстеження земельної ділянки тощо. 
Дослідивши вказані докази, враховуючи, що відповідач у спірний період (з 01.01.2022 – 20.11.2025) був власником нерухомості: Автостоянка з блоком допоміжних приміщень, огорожа, ворота, мостіння, інші споруди, які розташована на спірній земельній ділянці, суд доходить висновку про доведення факту використання землі Відповідачем безпосередньо під об`єктом зазначеним нерухомості, оскільки за принципом єдності юридичної долі земля «слідує» за нерухомістю, що закріплено в статті 377 ЦК України та статті 120 Земельного кодексу України. 
Водночас, чи мав Відповідач доступ до свої власності в аспекті плати за землю, на думку суду, не має правового значення, оскільки сам факт знаходження об`єкту права власності на землі вже є доказом користування землею під цим об`єктом. 
Також, з матеріалів справи неможливо встановити загальну площу землі, яку займає безпосередньо об`єкт нерухомості, що належав Відповідачеві. Акт обстеження від 13.06.2025 такої інформації не містять, а фіксує площу всієї земельної ділянки, якій присвоєний кадастровий номер №1210100000:04:251:0041. Згідно з актом на вказаній земельній ділянці розташована не тільки нерухомість, що належала Відповідачеві в спірний період, а й територія з визначенням її як автостоянка, на якому вміщується 41 автомобіль. Спірна земельна ділянка має огорожу і обмежений доступ через ворота. 
З матеріалів справи також вбачається, що Відповідач після закінчення строку дії договору оренди неодноразово звертався до правоохоронних органів із заявами про відсутність доступу до спірної земельної ділянки та своєї власності через незаконні дії невідомих осіб. Про це свідчать витяги з Єдиного реєстру досудових розслідувань (арк.с. 148, 149, зв.арк.с. 210 Т.1).
Крім того, Виконавчим комітетом Дніпровської міської ради було прийнято рішення від 30.11.2016 №587 “Про затвердження Переліку спеціальних земельних ділянок, відведених для організації та провадження діяльності із забезпечення паркування транспортних засобів, у м. Дніпрі” (далі – Рішення №587), до складу якого було включено частину спірної земельної ділянки площею 1, 0011 га, яка знаходиться за адресою вул. Юрія Магалевського (колишня – Генерала Захарченка) в районі буд. №15. 
Враховуючи викладене, суд виснуває про недоведеність прокурором факту користування Відповідачем усією земельною ділянкою, оскільки таких доказів матеріали справи не містять. Зокрема, акти обстеження, що складені без участі представника Відповідача, фіксують лише факт реєстрації права власності Відповідача на нерухомість на земельній ділянці, а також знаходження на території автостоянки з автомобілями. Водночас хто фактично володіє та розпоряджається автостоянкою на спірній земельній ділянці акти обстеження відомостей не містять. Акт обстеження складений без участі особи, яка фактично користується земельною ділянкою.
В свою чергу Відповідач факт користування всію земельною ділянкою не тільки заперечує, а й надає докази у вигляді неодноразових звернень до правоохоронних органів. 
Таким чином, прокуратурою не доведено користування земельною ділянкою площею, що визначена в позові. Матеріали справи не містять належних та допустимих доказів, які б беззаперечно підтверджували площу фактичного використання спірного майна саме в тих межах та обсягах, які зазначені в позовній заяві, що свідчить про недоведеність суми позову.

7. Висновки господарського суду за результатами вирішення спору

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку про те, що прокуратурою не доведено користування земельною ділянкою в розмірі, визначеної в позові, а тому в позові повністю відмовляє.
За результатами вирішення спору судові витрати щодо судового збору у справі покладаються на прокуратуру відповідно до ст. 129 ГПК України.
Керуючись статтями 2, 73, 74, 76, 77-79, 86, 91, 129, 231, 233, 238, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд –

УХВАЛИВ:
Позов Лівобережної окружної прокуратури міста Дніпра, м.Дніпро в інтересах держави в особі Дніпровської міської ради до Товариства з обмеженою відповідальністю Фірма "ЛОТА" залишити без задоволення.
Понесені Дніпропетровською обласною прокуратурою судові витрати покласти повністю на прокуратуру.
Скасувати заходи забезпечення позову, вжиті ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 25.03.2026 у справі №904/1463/26, а саме заходи забезпечення позову щодо накладення арешту на грошові кошти, що належать відповідачу Товариству з обмеженою відповідальністю Фірма "ЛОТА" (код ЄДРПОУ 13447412), що знаходяться на всіх відкритих рахунках та на тих, які будуть відкриті після винесення ухвали, у всіх банківських та інших кредитно-фінансових установах та на майно, яке належить на праві власності Товариству з обмеженою відповідальністю Фірма "ЛОТА" (код ЄДРПОУ 13447412) у межах ціни позову, у розмірі 3 924 487, 73 грн.
Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення (частина 1 статті 256 ГПК України).
Згідно з частиною 2 статті 256 ГПК України учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повне рішення складено 14.09.2026 

Суддя | | Н.Б. Кеся