ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА 

справа № 753/19551/26
провадження № 3/753/5456/26
П О С Т А Н О В А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"07" вересня 2026 р. суддя Дарницького районного суду м. Києва Котенко Р. В., розглянувши справу про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, який проживає за адресою: АДРЕСА_1 , за вчинення правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення, 
ВСТАНОВИЛА:
Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 , обіймаючи посаду першого секретаря відділу з економічних питань Посольства України в Японії Міністерства закордонних справ України, будучи державним службовцем категорії «В», після припинення 05.11.2024 діяльності, пов`язаної з виконанням функцій держави або місцевого самоврядування, 15.02.2025 о 14:17 год. несвоєчасно, без поважних причин подав декларацію особи, яка припиняє діяльність, пов`язану з виконанням функцій держави або місцевого самоврядування, за період, не охоплений раніше поданими деклараціями (при звільненні), шляхом заповнення електронної форми через мережу Інтернет з використанням програмних засобів Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування у власному персональному електронному кабінеті, чим порушив вимоги абз. 1 ч. 2 ст. 45 Закону України «Про запобігання корупції», тобто вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі - КУпАП).
У судовому засіданні ОСОБА_1 підтвердив обставини, які викладені в протоколі про адміністративне правопорушення. Вказав, що строк подання декларації припав на період розлучення з дружиною і у зв`язку із пригніченим психо-емоційним станом у цей час, він ненавмисно пропустив строк подання декларації, яку він мав подати після звільнення з посади державного службовця. Однак, після надходження йому повідомлення від НАЗК про пропушення цього строку, він у той же день подав декларацію. Зауважив, що з 2017 року він жодного року не порушив строків декларування і вважає, що подією несвоєчасного подання декларації після звільнення не завдав ніякої шкоди державі та суспільству. Водночас ОСОБА_1 заявив, що станом на день розгляду справи спливли строки для приятгення його до відповідальності. Вважає, що 6-місячний строк для притягнення до відповідальності слід рахувати з 03.02.2026 -дня виявлення правопрушення, що полягає в отриманні Департаментом стратегічних розслідувань Національної поліції України повідомлення НАЗК про факт несвоєчасного подання ним декларації. У зв`язку із закінченням на момент розгляду справи строків, передбачених ч. 4 ст. 38 КУпАП, просив закрити провадження у цій справі.
Прокурор Сказко Р. І. у судовому засіданні проти клопотання ОСОБА_1 про закриття провадження у справі заперечив. Вказав, що диспозиція ч. 1 ст. 172-6 КУпАП передбачає відповідальність особи за несвоєчасне подання декларації без поважних причин. Відтак, правоохоронному органу потрібно з`ясувати наявність або відсутність поважності причин неподання декларації перш, ніж вирішити питання про складання протоколу про адміністративне правопорушення. Такі обставини, зокрема, працівник поліції може встановити з пояснень особи щодо якої надійшло повідомлення від НАЗК. Саме цю подію можна вважати моментом виявлення правопорушення. ОСОБА_1 надав пояснення правоохоронному органу про причини несвоєчасного подання декларації 22.07.2026. Відтак, строк для притягнення його до відповідальності не сплив. Просив притягнути ОСОБА_1 до відповідальності та накласти на нього стягнення у виді штрафу у розмірі 850 грн.
Розглядаючи справи про адміністративні правопорушення, суд забезпечує виконання завдання Кодексу України про адміністративне правопорушення, передбачені ст. 1 КУпАП, у якій зазначено, що завданням Кодексу України про адміністративне правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушення, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.
Відповідно до статей 245, 251, 252, 280, 283 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, свідків, а також іншими документами. При цьому орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.
Диспозицією ч. 1 ст. 172-6 КУпАП встановлено відповідальність за несвоєчасне подання без поважних причин декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.
Пояснення ОСОБА_1 та прокурора Сказка Р. І., які надані останніми у судовому засіданні, а також досліджені докази, зокрема, відомості, що наведені в протоколі про адміністративне правопорушення № 947 від 21.08.2026, письмові пояснення ОСОБА_1 від 22.07.2026, повідомлення Міністерства закордонних справ України Національного агенства з питань запобігання корупції про факт неподання ОСОБА_1 декларації при звільненні від 11.12.2024, накази про призначення на посаду та звільнення ОСОБА_1 , вказують про те, що в розумінні ст. 251 КУпАП, вони є належними, допустимими доказами, а отже такими, що дають можливість суду прийняти рішення щодо винуватості ОСОБА_1 у вчинені адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-6 КУпАП.
Відповідно до ч. 2 ст. 38 КУпАП, якщо справи про адміністративні правопорушення відповідно до цього Кодексу чи інших законів підвідомчі суду (судді), стягнення може бути накладено не пізніш як через три місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні - не пізніш як через три місяці з дня його виявлення, крім справ про адміністративні правопорушення, зазначені у частині третій цієї статті.
Адміністративне стягнення за вчинення правопорушення, пов`язаного з корупцією, а також правопорушень, передбачених статтями 51, 212-15, 212-21 цього Кодексу, може бути накладено протягом шести місяців з дня його виявлення, але не пізніше двох років з дня його вчинення.
Для визначення початку перебігу строку давності притягнення особи до адміністративної відповідальності за адміністративні правопорушення, пов`язане з корупцією, важливу роль відіграють як день вчинення, так і день виявлення правопорушення.
Будь-якого продовження перебігу строків накладення адміністративних стягнень або їх зупинення законом не передбачено, тому в разі їх закінчення провадження у справі закривається.
Пунктом 1 ч.1 ст.255 КпАП України визначено, що у справах про адміністративні правопорушення, що розглядаються органами, зазначеними в ст.ст.218 - 221 цього Кодексу, протоколи про правопорушення мають право складати уповноважені на те посадові особи органів Національної поліції за ст.ст.172-4 - 172-9 КпАП України, за винятком правопорушень, вчинених службовими особами, які займають відповідальне та особливо відповідальне становище.
З матеріалів справи встановлено, що 03.02.2026 до Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України надійшло повідомлення з Управління проведення спеціальних перевірок та контролю за своєчасністю подання декларацій НАЗК щодо встановлення несвоєчасного подання ОСОБА_1 декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.
До вказаного повідомлення долучено повідомлення Міністерства закордонних справ України від 11.12.2024 про факт неподання ОСОБА_1 декларації при звільненні, а також послідовність дій з ІТС Реєстру, з якого видно, що декларація була подана ОСОБА_1 лише 15.02.2025.
У свою чергу, Департамент стратегічних розслідувань Національної поліції України листом від 06.02.2026 скерував вказані матеріали до Управління стратегічних розслідувань у місті Києві для прийняття рішення відповідно до вимог антикорупційного законодавства.
Водночас протокол про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 був складений лише 21.08.2026.
Крім того, за вимогами ст. 254 КпАП України протокол про адміністративне правопорушення повинен бути складений не пізніше 24 годин з моменту виявлення особи, яка вчинила правопорушення. Разом з тим ОСОБА_1 надав пояснення уповноваженому органу щодо правопорушення 22.07.2026, а сам протокол був складений лише 21.08.2026.
Отже, з огляду на встановлені обставини вчинення інкримінованого адміністративного правопорушення, вважаю, що уповноваженому органу була відома в достатньому обсязі інформація як щодо фактичних обставин правопорушення, так і щодо особи правопорушника ще з моменту отримання зазначених повідомлень НАЗК.
Відповідно до п. 7 ч. 1 ст. 247 КпАП України провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за таких обставин: закінчення на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених статтею 38 цього Кодексу.
Тлумачення абзацу 1 ст. 247 КпАП України дозволяє дійти висновку, що встановлення зазначених у цій статті юридичних фактів є єдиною необхідною підставою для припинення будь-яких дій щодо притягнення особи до адміністративної відповідальності незалежно від встановлених будь-яких інших обставин, що підлягають з`ясуванню при розгляді справи про адміністративне правопорушення (стаття 280 КпАП України), у тому числі й вини особи у його вчиненні.
Суддя вважає, що моментом виявлення порушення, пов`язаного з корупцією, є дата отримання інформації про таке порушення особами, уповноваженими на складання відповідних протоколів, а саме отримання 03.02.2026 Департаментом стратегічних розслідувань Національної поліції України повідомлення від Управління проведення спеціальних перевірок та контролю за своєчасністю подання декларацій НАЗК щодо встановлення несвоєчасного подання ОСОБА_1 декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.
Після виявлення правопорушення розпочинається процедура притягнення особи до адміністративної відповідальності.
При ухваленні рішення у цій справі суддя бере до уваги позицію Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду викладену в постанові від 28.02.2019 у справі № 149/2498/17: «Колегія суддів зазначає, що початок перебігу строку накладення адміністративного стягнення слід пов`язувати з днем виявлення правопорушення саме органом, який уповноважений на складання відповідного протоколу про адміністративне правопорушення, як початкового етапу процедури притягнення особи до адміністративної відповідальності. Днем виявлення правопорушення слід також вважати і день, коли до уповноваженого органу надійшли будь-які відомості про можливе вчинення адміністративного правопорушення».
Матеріали до суду надійшли 26.08.2026, тобто після закінчення шестимісячного строку на притягнення до адміністративної відповідальності із моменту його виявлення.
За цих обставин, ураховуючи, що на час розгляду справи строки, передбачені ч. 4 ст. 38 КУпАП, закінчились, провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 172-6 КУпАП підлягає закриттю на підставі п. 7 ч. 1 ст. 247 КУпАП, тобто у зв`язку із закінченням строків, передбачених ч. 4 ст. 38 КУпАП.
Оскільки, суддя дійшла висновку про необхідність закриття провадження по справі, судовий збір на підставі ст. 40-1 КУпАП стягненню не підлягає.
Керуючись статтями 1, 7, 8, 9, 38, 221, 247, 268, 276, 277, 278, 283, 284 284 КУпАП, суддя
УХВАЛИЛА:
Провадження у справі про адміністративне правопорушення передбачене ч. 1 ст. 172-6 КУпАП у відношенні ОСОБА_1 закрити на підставі п. 7 ч. 1 ст. 247 КУпАП у зв`язку з закінченням на момент розгляду справи строків, передбачених ч. 4 ст. 38 КУпАП.
Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного суду в десятиденний строк з дня її винесення шляхом подачі апеляційної скарги через Дарницький районний суд міста Києва.
Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя Р.В. Котенко