ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

Р І Ш Е Н Н Я 
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ 

02 вересня 2026 року м. Житомир справа № 240/23207/24
категорія 108060100

Житомирський окружний адміністративний суд у складі судді Майстренко Н.М., розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу за позовом Акціонерного товариства "Житомиробленерго" до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, про визнання протиправною та скасування постанови, 

встановив:

В листопаді 2024 року до Житомирського окружного адміністративного суду звернулось Акціонерне товариство "Житомиробленерго" (далі по тексту також - позивач, АТ "Житомиробленерго", Товариство, ОСР, Ліцензіат) з позовом до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (далі - НКРЕКП, відповідач, Регулятор), у якому просило суд визнати протиправною та скасувати Постанову НКРЕКП № 1930 від 13.11.2024 року "Про застосування санкцій до АТ "Житомиробленерго" за порушення Ліцензійних умов з розподілу електричної енергії та недотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії".
В обґрунтування позову Товариством зазначено, що прийняттю оскарженої постанови передувало порушення відповідачем встановленої законодавством процедури проведення перевірки.
Зокрема, як наголошено у позові, відповідно до посвідчення на проведення перевірки № 134 від 26.09.2024 року встановлений строк проведення перевірки з 01.10.2024 по 14.10.2024 року, однак, у зазначений строк перевірка не закінчилась, а відповідачем було видано нове посвідчення № 153 від 11.10.2024 року, яким фактично збільшено строк проведення перевірки по 17.10.2024 року. При цьому, відповідне рішення, як того вимагає ч. 7 статті 19 Закону України "Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг", відповідачем не приймалось, що свідчить про безпідставне недотримання ним строків проведення перевірки та має наслідком визнання оскаржуваної постанови протиправною. 
Щодо форми і змісту оскаржуваної постанови у позовній заяві звернуто увагу на недотриманні відповідачем вимог ст.ст. 8, 53 Закону України від 17 лютого 2022 року № 2073-IX "Про адміністративну процедуру" (далі - Закон № 2073-IX), що полягало у неврахуванні при прийнятті оскарженої постанови доводів та доказів, наданих позивачем, та формуванні висновків без будь-яких належних та допустимих доказів, а саме листа НЕК "Укренерго" від 11.10.2024 року № 01/63604; акта, складеного Управлінням Держенергонагляду у Житомирській області за результатами проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання АТ "Житомиробленерго" вимог законодавства у сфері електроенергетики та у сфері теплопостачання від 16.07.2024 року № А1/18.1-24 тощо.
Крім того, згідно доводів позовної заяви, всупереч обов`язковим вимогам ст.ст. 71, 72 Закону № 2073-IX, оскаржувана постанова НКРЕКП не містить заключної частини, а в мотивувальній частині цієї постанови відсутня детальна правова оцінка обставин, виявлених адміністративним органом, та чітке зазначення висновків, зроблених на підставі такої правової оцінки, у зв`язку з чим відповідно до ч. 5 ст. 72 Закону № 2073-IX виданий адміністративним органом акт підлягає скасуванню.
Також позивачем наведено пояснення на спростування кожного пункту зафіксованих відповідачем в акті перевірки порушень, які за своїм змістом є тотожними поясненням та запереченням, поданим ним у запереченнях на обґрунтування до проекту постанови відповідача.
Ухвалою Житомирського окружного адміністративного суду від 10.12.2024 року позовну заяву було прийнято до розгляду та відкрито спрощене провадження у справі без виклику сторін.
В подальшому, згідно ухвали від 05.01.2025 року суд перейшов до розгляду справи № 240/23207/24 за правилами загального позовного провадження.
Відповідач у відзиві на позовну заяву, що надійшов до суду 27.12.2024 року, з позовними вимогами не погодився та просив відмовити у їх задоволенні з наведених у відзиві підстав.
Вважає, що підстава для здійснення позапланової перевірки узгоджується з положеннями пункту 2 частини сьомої статті 19 Закону України "Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг", оскільки вказаною нормою передбачено можливість проведення позапланової перевірки у разі отримання НКРЕКП обґрунтованого звернення фізичної або юридичної особи про порушення суб`єктом господарювання, що провадить діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, або суб`єктом, що належить до особливої групи споживачів, її законних прав.
У цьому випадку, на думку відповідача, підставою для ініціювання позапланового заходу державного контролю слугував лист НЕК "Укренерго" № 01/55461 від 06.09.2024 року.
Також відповідач надав оцінку виявленим порушенням, які за своїм змістом та суттю відповідають (дублюють) порушення, зафіксовані в Акті перевірки № 360, та підтверджують висновки контролюючого органу щодо недотримання ліцензіатом вимог нормативно-правових актів у сфері енергетики та Ліцензійних умов провадження господарської діяльності з розподілу електричної енергії.
На спростування доводів позивача щодо порушення строку проведення перевірки відповідач зазначив, що у посвідченні від 11.10.2024 року № 153 вказано, що позапланова виїзна перевірка здійснюється на підставі постанови НКРЕКП від 17.09.2024 року № 1624 "Про проведення позапланової виїзної перевірки АТ "Житомиробленерго", постанови НКРЕКП від 01.03.2022 року № 335 "Про врегулювання деяких питань на строк запровадження (введення) воєнного стану в Україні" та доповідної записки голови комісії з перевірки - завідувача Сектору НКРЕКП у Житомирській області від 11.10.2024 року № 137/34СЛ-24, а строк цієї перевірки, на думку відповідача, у сукупності не перевищує 10 робочих днів.
Необхідність перенесення днів у долученій до відзиву доповідній записці (т. 1 а.с. 244, т. 2 а.с.177-178) відповідач пояснив тим, що протягом 02.10.2024 року було оголошено повітряну тривогу з 15:12 до 17:00; протягом 04.10.2024 року - з 09:23 до 09:53 та з 12:07 до 13:16; протягом 07.10.2024 року – з 06:08 до 09:02; протягом 08.10.2024 року - з 08:37 до 09:16; протягом 11.10.2024 року - з 07:32 до 10:26. 
В свою чергу, право оформляти нове посвідчення на проведення відповідної перевірки за умови наявності доповідної записки голови комісії з перевірки з наданням інформації та/або документів, що підтверджують такі обставини як тривалі екстрені або аварійні відключення електричної енергії, повітряні тривоги, відповідач обґрунтував пунктом 3 постанови НКРЕКП від 01.03.2022 року № 335 "Про врегулювання деяких питань на строк запровадження (введення) воєнного стану в Україні". 
Застосування санкцій до позивача відповідач вважає обґрунтованим та таким, що здійснено у повній відповідності до вимог чинного законодавства.
Твердження позивача про те, що Регулятором під час проведення перевірки досліджувалися питання, які не були визначені як предмет позапланової перевірки, відповідач вважає безпідставними , посилаючись на те, що в ході перевірки були виявлені порушення однорідного характеру, які за своїм змістом та способом вчинення прямо пов`язані з питаннями, що стали підставою для її проведення, а відтак підпадають під дію частини сьомої статті 19 Закону України № 1540-VIII.
Не погодившись з аргументами відповідача, позивач 07.01.2025 року подав відповідь на відзив (т. 2 а.с.141-143), у якому наполягає на скасуванні оскарженої постанови у зв`язку з допущеними відповідачем при призначенні та проведенні перевірки процедурними порушеннями.
Відповідач, своєю чергою, користуючись наданими йому процесуальними правами, подав заперечення на відповідь позивача на відзив (т. 1 а.с. 170-176), з приводу яких позивач в подальшому подав додаткові пояснення (т. 2 а.с. 202-206), зміст яких оцінено судом разом з іншими матеріалами справи.
27.05.2025 року Житомирський окружний адміністративний суд розглянув спір по суті та ухвалив рішення про задоволення позову.
Своє рішення суд першої інстанції обґрунтував, зокрема, тим, що правових підстав для позапланового заходу державного контролю (перевірки) щодо Товариства на підставі пункту 2 частини сьомої статті 19 Закону № 1540-VIII не було; відповідачем призначено позапланову виїзну перевірку відносно позивача з грубими порушеннями вимог частини сьомої статті 19 Закону № 1540-VIII, визначено та безпідставно змінено строки її проведення, а також визначено питання, необхідність перевірки яких стала підставою для проведення такої перевірки. Також, за висновком суду, в порушення вимог частини сьомої статті 19 Закону №1540-VIII в ході перевірки НКРЕКП досліджувалися питання, які не були зазначені у посвідченнях на проведення такої.
Окрім того, суд першої інстанції дійшов висновку, що оскаржувана постанова НКРЕКП від 13 листопада 2024 року № 1930 прийнята без дотримання вимог статті 77 Закону України від 13 квітня 2017 року №2019-VIII "Про ринок електричної енергії", оскільки не містить обґрунтованого висновку про наявність в діях чи бездіяльності Товариства конкретних правопорушень на ринку електричної енергії, за вчинення яких до відповідних учасників ринку можуть застосовуватися санкції, а також містить санкцію, не передбачену означеною статтею Закону № 2019-VIII.
Серед іншого, суд встановив, що акт перевірки № 360 від 17.10.2024 року не містить відомостей щодо розрахунку приведених значень потужності та визначення обсягів недотриманого зниження навантаження; оцінки дотримання позивачем принципів мінімізації наслідків аварійного розвантаження і рівномірності розподілу обмежень між споживачами, врахування висновків НЕК "Укренерго", викладених у листі від 11.10.2024 року №01/63604; оцінки доводів позивача про технічну неможливість виконання окремих диспетчерських команд, а також відомостей щодо наявності шкоди, потенційного доходу від порушення та його наслідків для ринку електричної енергії та його учасників. Тоді як, з огляду на приписи частини другої статті 72 Закону №2073-IX, така інформація та оцінка доводів позивача, викладених у запереченнях на акт перевірки від 23.10.2024 року і поясненнях від 11.11.2024 року, за твердженням суду, мали бути наведені в оскаржуваній постанові. 
Сьомий апеляційний адміністративний суд постановою від 16.10.2025 року скасував рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 27.05.2025 року та ухвалив нову постанову, якою відмовив у задоволенні позову Товариства.
Ухвалюючи таке рішення, суд апеляційної інстанції виходив із того, що НКРЕКП проведено позапланову виїзну перевірку дотримання Товариством вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії та Ліцензійних умов провадження господарської діяльності з розподілу електричної енергії за наявності обґрунтованих та передбачених чинним законодавством підстав, в межах повноважень, наданих НКРЕКП як Регулятору, та з дотриманням встановленої процедури. 
Враховуючи обставини, зафіксовані в акті перевірки, апеляційний адміністративний суд визнав обґрунтованим висновок відповідача про порушення Товариством Ліцензійних умов з розподілу електричної енергії та недотримання вимог нормативно-правових актів, які регулюють функціонування ринку електричної енергії, а тому дійшов переконання, що оскаржувана постанова відповідає вимогам чинного законодавства, є правомірною та підстави для її скасування відсутні.
Не погодившись із постановою суду апеляційної інстанції, АТ "Житомиробленерго" подало до Верховного Суду касаційну скаргу з вимогою про її скасування та залишення в силі рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 27.05.2025 року.
Верховний Суд, переглянувши справу в межах, визначених статтею 341 КАС України, скасував рішення судів першої та апеляційної інстанцій у цій справі у зв`язку з тим, що останніми не було повно та всебічно з`ясовано обставини справи та надано належної правової оцінки дотриманню відповідачем вимог законодавства щодо підстав проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) в умовах воєнного стану, визначених Законом України №1540-VIII та постановою Кабінету Міністрів України від 13.03.2022 року № 303 "Про припинення заходів державного нагляду (контролю) в умовах воєнного стану", зокрема, щодо наявності передбаченої цими нормативно-правовими актами загрози, яка має значний негативний вплив на права, законні інтереси, життя та здоров`я людини, захист навколишнього природного середовища та забезпечення безпеки держави, унаслідок чого висновки судів попередніх інстанцій визнано передчасними, а справу направлено на новий розгляд до суду першої інстанції на підставі статті 353 КАС України.
Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 14.04.2026 головуючим суддею (суддею-доповідачем) з розгляду справи № 240/23207/24 визначено суддю Майстренко Н.М.
Ухвалою судді від 27.04.2025 року цю справу прийнято до свого провадження з ухваленням здійснення її розгляду за правилами загального позовного провадження, а також призначено підготовче засідання у справі на 06.05.2026 року.
У ході судового розгляду справи відповідач подав додаткові письмові пояснення від 01.05.2026 року, що надійшли до суду через електронну підсистему "Електронний суд" 04.05.2026 року.
Наведені у відповідній частині пояснень доводи по суті зводяться до опису обставин, що передували проведенню перевірки, зокрема надходження до НКРЕКП листа Держенергонагляду від 12.08.2024 року № 7/5.4-3211-24 щодо видачі операторам систем розподілу, у тому числі позивачу, приписів про усунення порушень вимог законодавства у сфері електроенергетики, листа Міністерства енергетики України від 15.08.2024 року № 26/1.1-4.4-20144 щодо необхідності включення питання виявлених порушень до заходів державного контролю; листа Держенергонагляду від 01.10.2024 року № 7/5.2-3877-24 щодо виконання виданих ОСР приписів; листа НЕК "Укренерго" від 06.09.2024 року № 01/55461 щодо встановлення фактів порушення операторами систем розподілу, зокрема позивачем, порядку застосування протиаварійних заходів, а також подальшого листування НКРЕКП із зазначених питань.
Акцентуючи увагу на інформації, викладеній у додатку до листа Міністерства енергетики України від 15.08.2024 року № 26/1.1-4.4-20144 щодо допущених структурними підрозділами позивача порушень; аналогічних відомостях, що містяться в Акті Держенергонагляду від 18.07.2024 року №А 1/18.1-24, а також даних, викладених у листі Держенергонагляду від 21.10.2024 року №8 18.1-24, відповідач вважає, що допущене структурними підрозділами позивача несправедливе застосування графіків погодинного відключення електричної енергії полягало у незбалансованому застосуванні графіків між чергами споживачів та істотній нерівномірності тривалості відключень, що призводило до зростання соціальної напруги серед населення України.
Тим самим, на думку відповідача, підтверджується наявність негативних наслідків, про які зазначено у висновку Верховного Суду, викладеному у постанові від 30.03.2026 року у цій справі, - створення загрози, характер якої свідчив саме про значний негативний вплив на права, законні інтереси, життя та забезпечення безпеки держави.
Суть інших доводів відповідача зводиться до того, що в умовах воєнного стану енергетична безпека є складовою національної безпеки держави, що випливає з положень Стратегії національної безпеки України, затвердженої Указом Президента України від 14.09.2020 року № 392/2020, а належне, своєчасне та повне виконання Ліцензіатом вимог нормативно-правових актів і ліцензійних умов у сфері ринку електричної енергії має бути спрямоване на забезпечення безперебійної роботи ринку електричної енергії, належної якості послуг на відповідному ринку, що надаються його учасникам, а також на забезпечення енергетичної безпеки держави, у зв`язку з чим діяльність НКРЕКП у цій сфері розглядається як така, що має підвищене значення в умовах воєнного стану.
Від позивача, у свою чергу, до суду через електронну підсистему "Електронний суд" 05.05.2026 року також надійшли письмові пояснення, в яких, серед іншого, зазначається, що матеріали справи не містять жодних належних і допустимих доказів, які б підтверджували наявність виключних обставин для проведення відповідачем перевірки, передбачених постановою Кабінету Міністрів України № 303, а саме доказів існування конкретної загрози, що має значний негативний вплив на права, законні інтереси, життя та здоров`я людини, довкілля або забезпечення безпеки держави.
На думку позивача, не встановлено ані характеру такої загрози, ані доведено причинно-наслідкового зв`язку між діями позивача та її виникненням, а також не підтверджено, що така загроза мала саме значний негативний вплив у розумінні зазначеної постанови.
При цьому позивач звертає увагу на те, що актом Управління Держенергонагляду у Житомирській області від 16.07.2024 року № А1/18.1-24 визначено, що негативні наслідки, такі як моральна шкода, завдана споживачам електричної енергії. чи збитки учасникам ринку електричної енергії, не настали, а актом від 26.08.2024 року № А2/18.1-24, в свою чергу, дане Управління встановило, що АТ "Житомиробленерго" вимоги припису від 18.07.2024 року № ПР 1/18.-24 виконано в повному обсязі та відсутні порушення законодавства.
Крім того, за твердженням позивача, посилання НКРЕКП на положення законодавства про національну та енергетичну безпеку носять декларативний характер і не замінюють обов`язку доведення конкретних фактичних обставин, які б свідчили про наявність загрози саме у цьому конкретному випадку, а загальні міркування про важливість енергетичної безпеки не можуть вважатися індивідуалізованим обґрунтуванням підстав для проведення перевірки конкретного суб`єкта господарювання.
Посилання відповідача на лист НЕК "Укренерго" від 06.09.2024 року № 01/55461 позивач вважає неналежним та недостатнім обґрунтуванням правомірності проведення перевірки, вказуючи, що зазначений лист має інформаційний характер і не свідчить про встановлення загрози у розумінні постанови № 303. Крім того, зміст листа не містить конкретизованих відомостей щодо наявності загрози, яка б відповідала критерію значного негативного впливу, не підтверджує факту настання або реальної можливості настання відповідних негативних наслідків, а також не встановлює причинно-наслідкового зв`язку між діяльністю позивача та можливими ризиками.
Натомість позивач стверджує, що інший лист НЕК "Укренерго" від 11.10.2024 року № 01/63604, який відповідачем безпідставно не взято до уваги, містить відомості про те, що в період з червня по вересень включно інформації щодо невиконання команд диспетчерів НЕК "Укренерго" диспетчерами АТ "Житомиробленерго" не зафіксовано, а також що за результатами спільних заходів Держенергонагляду та НЕК "Укренерго" в діях диспетчерів АТ "Житомиробленерго" виявлено лише зауваження, про які НКРЕКП повідомлено листом від 16.09.2024 року.
Окремо позивач зазначає, що за аналогічних обставин Рівненським окружним адміністративним судом ухвалено рішення на користь оператора системи розподілу, яке залишене без змін постановою Восьмого апеляційного адміністративного суду від 21.04.2026 у справі № 460/8001/25 за позовом ПрАТ "Рівнеобленерго" до НКРЕКП про визнання протиправною та скасування постанови НКРЕКП від 10.12.2024 року № 2082 про застосування санкцій.
Протокольною ухвалою від 06.05.2025 року в судовому засіданні було закрито підготовче судове засідання та ухвалено перейти до розгляду справи по суті. 
Суд, заслухавши в судовому засіданні доводи представників сторін, які за своїм змістом узгоджувалися з раніше викладеними правовими позиціями сторін, дослідивши письмові докази, наявні в матеріалах справи, ухвалив перейти до розгляду справи в порядку письмового провадження.
Розглянувши подані учасниками справи пояснення та заяви по суті, документи та матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив таке.
Як свідчать матеріали справи, Державна інспекція енергетичного нагляду України (Держенергонагляд) звернулась до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (НКРЕКП) листом № 7/5.4-3211-24 від 12.08.2024 року, в якому повідомила про те, що на виконання наказу Міністерства енергетики України (Міненерго) № 248 від 08.07.2024 року у липні 2024 року нею було проведено позапланові заходи державного нагляду (контролю) на об`єктах операторів систем розподілу стосовно дотримання встановленого нормативно-правовими актами з питань електроенергетики порядку застосування заходів з обмеження та/або припинення постачання електричної енергії споживачам, а також ефективності застосування граничних величин споживання електричної потужності. 
Також поінформовано, що за результатами позапланових заходів на об`єктах АТ "Житомиробленерго", АТ "ДТЕК "Дніпровські електромережі", ПрАТ "Рівнеобленерго" були виявлені зауваження, які суттєво впливали на справедливе застосування графіків погодинних відключень (ГПВ) до споживачів електричної енергії, що впливало на соціальну напругу населення України й в зв`язку з чим були видані приписи зазначеним вище ОСР на усунення виявлених порушень. 
Так, як свідчать матеріали справи, з 10.07.2024 по 16.07.2024 року територіальним органом Держенергонагляду було проведено позапланову виїзну перевірку АТ "Житомиробленерго" з питань у сфері електроенергетики стосовно дотримання суб`єктом господарювання вимог нормативно-правових актів з питань технічного стану та організації технічної експлуатації електричних установок і мереж та діяльності, пов`язаної з виробництвом електричної енергії в частині технічної експлуатації електричних станцій і мереж. 
За наслідками цієї перевірки 16.07.2024 року складено Акт № А 1/18.1-24 (т. 1 а.с.122-153) про виявлені порушення та видано припис від 18.07.2024 року № ПР 1/18.1-24 на усунення цих порушень (т. 1 а.с. 154-155).
Слід зауважити, що в розділі "Опис виявлених порушень вимог законодавства" Акта перевірки від 16.07.2024 року серед іншого було вибірково проаналізовано, зокрема, питання застосування ГПВ у липні 2024 року з встановленням перевищення часу відключення по ІІ та ІV черзі. Також було встановлено факт недотримання Товариством доведених величин погодинних лімітів споживання електричної потужності.
Наявний у справі Акт № А 2/18.1.-24 від 26.08.2024 року позапланової перевірки АТ "Житомиробленерго", яка була проведена з 22.08.2024 по 26.08.2024 року (т. 1 а.с. 96-121), свідчить про виконання АТ "Житомиробленерго" припису від 18.07.2024 року. 
Також матеріалами справи підтверджується, що мало місце звернення Міненерго до НКРЕКП листом № 26/1.1-4.4-20144 від 15.08.2024 року (т. 2 а.с. 118-121), у якому повідомлено про те, що за результатами проведених територіальними органами Держенергонагляду позапланових заходів на об`єктах АТ "ДТЕК "Дніпровські електромережі", АТ "Житомиробленерго", ПрАТ "Рівнеобленерго" виявлені зауваження, які суттєво впливали на справедливе застосування графіків погодинного відключення до споживачів електричної енергії, що призводило до зростання соціальної напруги серед населення України.
Міненерго запропоновано включити це питання до заходів державного контролю суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики щодо виконання ліцензійних умов провадження господарської діяльності з розподілу електричної енергії. 
До листа додано складену Міністерством енергетики України інформаційну довідку за результатами проведених територіальними органами Держенергонагляду в липні 2024 року позапланових заходів з державного нагляду (контролю) з питань дотримання операторами системи розподілу АТ "ДТЕК "Дніпровські електромережі", АТ "Житомиробленерго", ПрАТ "Рівнеобленерго" встановленого нормативно-правовими актами порядку застосування заходів з обмеження та/або припинення постачання електричної енергії споживачам.
У зазначеній довідці вказано на такі виявлені порушення з боку АТ "Житомиробленерго":
1. При введенні черг ГПВ структурними підрозділами ОСР черговими диспетчерами на ПС систематично не у повному обсязі підключались всі черги та приєднання черг, заведених до ГПВ.
2. За період з 01.06.2024 по 12.07.2024 року згідно записів в оперативному журналі по Лугинській дільниці Коростенського РЕМ час виконання команд на відключення приєднань задіяних у ГПВ ОВБ складає в середньому 15 хвилин, що фізично неможливо значно віддалені від РЕМ (20-30 км).
3. На час перевірки Управлінням вибірково проаналізовано застосування графіків погодинних відключень по ОСР та відключень по ним. Встановлено, що ОСР станом на 15.07.2024 з 20 год. по 22 год. графік погодинних відключень не виконаний (не відключено) на 68 МВт, відключення було лише 7,4 %, а не 12,5%.
4. З 20-00 год. 15.07.2024 по 8-00 год. 16.07.2024 року при застосуванні черг ГПВ, ОСР в дискримінаційний спосіб найменше застосував відключення по 5 черзі (4 години), найбільше часу була відключена 4 та 2 черга (по 10 год). Приєднання по Житомирському РЕМ залучені у другу чергу ГПІ відсутні в цілому.
5. ОСР наводиться недостовірна інформація щодо періодичності та тривалості застосування кожної черги ГПВ, строки перерви постачання електричної енергії населеним пунктам, окремим житловим масивам та вулицям.
6. У чергового ЦДС ОСР наявні збої автоматичної фіксації всіх оперативних переговорів, (команд та звітів їх виконання) за допомогою аудіореєстраторів (не працював аудіореєстратор).
7. Станом на 16.07.2024 року Коростенським РЕМ було відмовлено у наданні інформації щодо фактичної величини вимкненої потужності, про що було в телефонному режимі повідомлено технічного директора АТ "Житомиробленерго". 
Довідка містить посилання на видачу АТ "Житомиробленерго" припису від 18.07.2024 року з терміном усунення порушень до 25.07.2024 року.
Крім того, як убачається з матеріалів справи, до НКРЕКП також звернулось НЕК "Укренерго" листом від 06.09.2024 року № 01/55461 (т. 1 а.с.28), що складений за результатами моніторингу та аналізу стану функціонування об`єднаної енергетичної системи (ОЕС) України в умовах пошкодження генеруючого обладнання внаслідок ракетно-дронових атак російської федерації. 
У зазначеному листі повідомлено, що внаслідок виникнення дефіциту електричної потужності в ОЕС України за оперативними командами НЕК "Укренерго" оператори систем розподілу застосовують аварійні відключення електричної енергії, а також графіки погодинного та аварійного відключення споживачів. Такі графіки впроваджуються відповідно до вимог Інструкції про складання і застосування графіків погодинного відключення електроенергії, затвердженої наказом Міненерговугілля від 15.10.2015 року № 654 (зі змінами), та Інструкції про складання і застосування графіків обмеження та аварійного відключення споживачів, затвердженої наказом Міністерства палива та енергетики України від 23.11.2006 року № 456 (зі змінами), з метою забезпечення балансу виробництва та споживання електричної енергії в енергосистемі України. 
Разом з тим зазначено, що за результатами проведених спільних заходів Держенергонагляду та НЕК "Укренерго" щодо перевірок введення операторами систем розподілу протиаварійних заходів встановлено, що протягом червня та липня 2024 року деякі оператори систем розподілу (ОСР), у тому числі, АТ "Житомиробленерго", не дотримуються в повному обсязі встановленого нормативно-правовими актами з питань електроенергетики порядку застосування протиаварійних заходів з припинення постачання електричної енергії споживачам, яке вводиться оперативними командами НЕК "Укренерго", та такі дії впливають на справедливе застосування графіків погодинного відключення до споживачів електричної енергії, що, у свою чергу, призводить до зростання соціальної напруги серед населення України. 
Враховуючи зазначене, на думку НЕК "Укренерго", в діях перелічених ОСР, зокрема АТ "Житомиробленерго", можуть бути ознаки порушень Ліцензійних умов провадження господарської діяльності з розподілу електричної енергії, затверджених постановою НКРЕКП від 27 грудня 2017 року № 1470, в частині невиконання ним вимог: підпункту 31 пункту 2.2 щодо обов`язку ліцензіата припиняти електроживлення споживача у порядку та у випадках, визначених Кодексом системи розподілу та Правилами роздрібного ринку; підпункту 52 пункту 2.2 щодо обов`язку ліцензіата дотримуватися стандартів операційної безпеки. В зв`язку з чим НЕК "Укренерго" просило НКРЕКП, в межах повноважень останньої, вжити заходи регуляторного впливу до деяких ОСР, у тому числі АТ "Житомиробленерго", шляхом проведення позапланових перевірок.
У межах опрацювання вказаного листа, НКРЕКП звернулася до НЕК "Укренерго" листом від 12.09.2024 року № 10235/14.1.1/7-24 (т. 2 а.с.4) щодо надання: інформації, в розрізі кожного з вищевказаних операторів систем розподілу, щодо періоду (із зазначенням конкретних днів, годин), протягом якого операторами систем розподілу не було дотримано вимоги нормативно правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, в частині застосування протиаварійних заходів з припинення постачання електричної енергії споживачам, що вводиться оперативними командами ОСП; інформації та належним чином завірені копії підтвердних документів, які підтверджують факт недотримання, зокрема, АТ "Житомиробленерго" вимог підпунктів 31 та 52 пункту 2.2 Ліцензійних умов провадження господарської діяльності з розподілу електричної енергії, затверджених постановою НКРЕКП від 27.12.2017 №1470, зокрема, але не виключно щодо надання команд ОСП на застосування аварійних та/або погодинних відключень споживачів електричної енергії та фактичного виконання/невиконання операторами системи розподілу відповідних команд (із зазначенням причин невиконання).
Своєю чергою, НЕК "Укренерго" у відповідь на лист НКРЕКП від 12.09.2024 року листом від 16.09.2024 року № 01/57376 повідомила, що за результатами проведених спільних заходів Держенергонагляду та НЕК "Укренерго" щодо перевірок введення, у тому числі АТ "Житомиробленерго", протиаварійних заходів виявлені зауваження, які суттєво впливали на справедливе застосування графіків погодинних відключень до споживачів електричної енергії, що впливало на соціальну напругу населення, які відзначено у відповідних Актах, складених за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері електроенергетики та у сфері теплопостачання.
17.09.2024 року НКРЕКП було прийнято постанову № 1624, якою відповідно до пункту 2 частини сьомої статті 19 Закону України "Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг", постанови Кабінету Міністрів України від 13 березня 2022 року № 303 "Про припинення заходів державного нагляду (контролю) і державного ринкового нагляду в умовах воєнного стану" та з урахуванням листа НЕК "Укренерго" від 06 вересня 2024 року № 01/55461 Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, постановила провести позапланову виїзну перевірку Акціонерного товариства "Житомиробленерго" (код ЄДРПОУ 22048622) у частині питань, необхідність перевірки яких стала підставою для здійснення цього заходу.
На підставі цієї постанови та з урахуванням звернення НЕК "Укренерго" №01/55461 від 06.09.2024 року уповноваженим особам територіального органу НКРЕКП було видано посвідчення № 134 від 26.09.2024 року на проведення позапланової виїзної перевірки (т.1 а.с. 14-15) на строк з 01.10.2024 по 14.10.2024 року.
У цьому посвідченні наведено перелік питань щодо перевірки дотримання вимог:
1) Ліцензійних умов провадження господарської діяльності з розподілу електричної енергії (далі – Ліцензійних умов) та законодавства, що регулює функціонування ринку електричної енергії, а саме:
- підпункту 5 пункту 2.2 Ліцензійних умов, яким встановлено обов`язок ліцензіата виконувати рішення НКРЕКП у строки, встановлені відповідним рішенням та законодавством;
- підпункту 8 пункту 2.2 Ліцензійних умов (у редакції, що діяла до 22.06.2024 року), яким визначено обов`язок ліцензіата забезпечити функціонування вебсайту ліцензіата у мережі Інтернет, в якому, зокрема, вказати засоби комунікації (поштову адресу, номер телефону для звернення, адресу електронної пошти для прийому повідомлень) та іншу інформацію , що підлягає оприлюдненню відповідно до законодавства;
- підпункту 8 пункту 2.2 Ліцензійних умов, яким встановлено обов`язок ліцензіата забезпечити функціонування вебсайту ліцензіата у мережі Інтернет, в якому, зокрема, вказати засоби комунікації (поштову адресу, номер телефону для звернення, адресу електронної пошти для прийому повідомлень) та іншу інформацію, що підлягає оприлюдненню відповідно до законодавства, а також функціонування на вебсайті ліцензіата сервісів "Особистий кабінет замовника" та "Особистий кабінет замовника послуг комерційного обліку" відповідно до Кодексу систем розподілу та Кодексу комерційного обліку;
- абзаців третього та одинадцятого підпункту 22 пункту 2.2 Ліцензійних умов, якими встановлено обов`язок ліцензіата оприлюднювати та оновлювати на своєму офіційному вебсайті;
- інформацію про умови надання послуг з розподілу електричної енергії та послуг з приєднання до системи розподілу, показники якості послуг з розподілу електричної енергії та іншу інформацію відповідно до законодавства;
- іншу інформацію, що підлягає оприлюдненню відповідно до вимог чинного законодавства України;
- підпункту 31 пункту 2.2 Ліцензійних умов щодо обов`язку ліцензіата припиняти електроживлення споживача у порядку та у випадках, визначених Кодексом систем розподілу та Правилами роздрібного ринку;
2) Закону України "Про ринок електричної енергії", а саме:
- частини 1 статті 22, якою встановлено, що оператори систем розподілу мають надавати доступ до своїх електричних мереж на недискримінаційній та прозорій основі всім користувачам системи розподілу;
- частини 2 статті 45, якою встановлено, що оператор системи розподілу надає послуги з розподілу електричної енергії на недискримінаційних засадах відповідно до цього Закону, Кодексу систем розподілу та інших нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії;
- пункту 10.5.15 глави 10.5 розділу Х Кодексу систем розподілу, затвердженого постановою НКРЕКП від 14.03.2018 року № 310, яким встановлено, що ОСР несе відповідальність згідно з ліцензійними умовами та укладеними договорами за обґрунтованість обсягів розвантаження та їх недискримінаційний розподіл між споживачами, своєчасне попередження та введення графіків;
- підпункту 6 пункту 1 постанови НКРЕКП від 26.03.2022 року № 349 "Щодо захисту інформації, яка в умовах воєнного стану може бути віднесена до інформації з обмеженим доступом, у тому числі щодо об`єктів критичної інфраструктури" (із змінами, внесеними постановою НКРЕКП від 10.11.2022 № 1408), яким встановлено, зокрема, що оператори систем розподілу мають забезпечити розміщення на власному офіційному вебсайті в мережі Інтернет інформації про час початку та закінчення перерви електроживлення об`єкта споживача із зазначенням назв перерв (планова, аварійна, застосування графіків обмеження споживачів) та актуалізацію зазначеної інформації кожні 60 хвилин. 
В подальшому, як свідчать матеріали справи, відповідачем було видано посвідчення на проведення перевірки від 11.10.2024 року № 153 (т. 1 а.с. 16-17), у якому зазначено підставу його видачі постанову НКРЕКП № 1624 від 17.09.2024 року, постанову НКРЕКП від 01.03.2022 року № 335 "Про врегулювання деяких питань на строк запровадження (введення) воєнного стану в Україні" та доповідну записку голови комісії з перевірки - завідувача сектору НКРЕКП у Житомирській області від 11.10.2024 року №137/34СЛ-24, а також лист НЕК "Укренерго" № 01/55461 від 06.09.2024 року.
Перелік питань у посвідченні № 153 ідентичний питанням, що зазначені у попередньому посвідченні № 134. 
Строк перевірки зазначено окремими днями та періодами, що загалом становить 10 днів: 01.10.2024 року, 03.10.2024 року, з 07.10.2024 по 10.10.2024 року, з 14.10.2024 по 17.10.2024 року.
На підставі зазначених вище постанови № 1624 від 17.09.2024 року та посвідчень на перевірку відповідачем здійснено позапланову виїзну перевірку дотримання АТ "Житомиробленерго" вимог Ліцензійних умов провадження господарської діяльності з розподілу електричної енергії, затверджених постановою НКРЕКП від 27.12.2017 року № 1470 (далі - Ліцензійні умови з розподілу електричної енергії, Ліцензійні умови), та законодавства, що регулює функціонування ринку електричної енергії, за період діяльності з 01.06.2024 року по 30.09.2024 року, за результатами якої комісією складено Акт позапланової виїзної перевірки від 17 жовтня 2024 року № 360 (далі - Акт № 360).
Згідно відомостей Акта № 360 комісією опрацьовано надані НЕК "Укренерго", Міненерго, Держенергонаглядом, АТ "Житомиробленерго матеріали (листи Держенергонагляду від 12.08.2024 року № 7/5.4-3211-24, 01.10.2024 року № 7/5.-3877-24, Міненерго № 26/1.1-4.4-20144, НЕК "Укренерго" № 01/55461 від 06.09.2024 року, № 01/57676 від 16.09.2024 року, а також листи НКРЕКП № 9901/14.1.1./7-24 від 02.09.2024 року, № 10235/14.1.1/7-24 від 12.09.2024, листи-відповіді АТ "Житомиробленерго" вх.№249/34-24 від 01.10.2024 року, вх. №254/34-24 від 08.10.2024 року, вх. № 260/34-24 від 10.10.2024 року, вх.№ 261/34-24 від 11.10.2024 року, вх.№262/34-24 від 11.10.2024 року, вх. № 272/34-24 від 17.10.2024 року (т. 2 а.с.123 – 130)) та встановлено й зафіксовано такі порушення з боку АТ "Житомиробленерго": 
1. підпункту 21 пункту 2.2 Ліцензійних умов у частині збереження інформації, необхідної для аналізу якості послуг з розподілу електричної енергії, включаючи інформацію щодо надійності електропостачання, якості електричної енергії, комерційної якості надання послуг з розподілу електричної енергії, у порядку, встановленому НКРЕКП;
2. підпункту 31 пункту 2.2 Ліцензійних умов щодо обов`язку Ліцензіата припиняти електроживлення споживача у порядку та у випадках, визначених Кодексом системи розподілу та Правилами роздрібного ринку;
3. підпункту 32 пункту 2.2 Ліцензійних умов у частині обов`язку Ліцензіата відновлювати електроживлення споживача у порядку та у випадках, визначених Кодексом системи розподілу та Правилами роздрібного ринку;
4. підпункту 52 пункту 2.2 Ліцензійних умов у частині обов`язку Ліцензіата дотримуватися стандартів операційної безпеки;
5. частини шостої статті 44 Закону України "Про ринок електричної енергії" у частині незабезпечення беззаперечного виконання усіх оперативних команд і розпоряджень оператора системи передачі; 
6. пункту 1 частини третьої статті 46 Закону України "Про ринок електричної енергії", яким встановлено, що оператор системи розподілу зобов`язаний дотримуватися ліцензійних умов провадження господарської діяльності з розподілу електричної енергії та інших нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії; 
7. пункту 10.5.4 глави 10.5 розділу X Кодексу систем розподілу, затвердженого постановою НКРЕКП від 14 березня 2018 року № 310 (далі - Кодекс системи розподілу), яким встановлено, що порядок застосування аварійного розвантаження повинен забезпечувати мінімізацію наслідків таких заходів для споживачів та недискримінаційне ставлення до всіх Користувачів, на яких впливають ці заходи; 
8. пункту 10.5.8 глави 10.5 розділу X Кодексу систем розподілу, яким встановлено, що при застосуванні аварійного розвантаження оперативним персоналом ОСР він не повинен допускати дискримінацію між Користувачами (споживачами та/або електропостачальниками) та має забезпечувати максимально можливий рівномірний розподіл обсягів зниження споживання між споживачами;
9. пункту 10.5.12 глави 10.5 розділу X Кодексу систем розподілу, яким встановлено, що ОСР повинен повідомляти споживачів, електропостачальників та органи місцевого самоврядування про застосування заходів аварійного розвантаження не пізніше ніж за 1 годину до початку обмеження (або у разі несподіваної аварійної ситуації - невідкладно після фактичного застосування таких аварійних заходів (ГАВ, СГАВ, ГПВ, САВН, АЧР) шляхом розміщення відповідної інформації на власному вебсайті, через кол-центри та за допомогою інших засобів зв`язку, визначених у договорі або надання послуг з розподілу, із зазначенням причин застосування цих заходів, часу початку та часу закінчення (фактичного або очікуваного), обсягів розвантаження по системі розподілу ОСР;
10. пункту 1.5 глави 1 розділу VII Кодексу системи передачі, затвердженого постановою НКРЕКП від 14 березня 2018 року № 309 (далі - Кодексу системи передачі), яким встановлено, що всі оперативні команди і розпорядження ОСП, які надаються ним при виконанні функцій з диспетчерського управління, підлягають беззаперечному виконанню користувачами системи передачі/розподілу, за винятком випадків, передбачених пунктом 4.11 глави 4 цього розділу; 
11. підпункту 3 пункту 2.3 Типового договору про надання послуг з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління, що є додатком 7 до Кодексу системи передачі, в якому зазначено, що до функцій ОСР у частині взаємовідносин з ОСП (РДЦ) з питань ОДУ належать, зокрема, виконання оперативних команд та розпоряджень ЧД РДЦ з примусового зниження електроспоживання та потужності (графіки обмежень, аварійних відключень тощо) на величину і в терміни, визначені ЧД РДЦ;
12. підпункту 6 пункту 1 постанови НКРЕКП від 26.03.2022 року № 349, яким встановлено, зокрема, що оператори систем розподілу мають забезпечити розміщення а власному офіційному вебсайті в мережі Інтернет інформації про час початку та закінчення перерви електроживлення об`єкта споживача із зазначенням назв населених пунктів, вулиць, будинків, корпусів, тощо та назв перерв (планова, аварійна, застосування графіків обмеження споживачів) та актуалізацію зазначеної інформації кожні 60 хвилин. 
13.11.2024 року відбулося засідання НКРЕКП, яке проводилося у формі відкритого слухання, за участю представників Комісії та представників операторів систем розподілу, щодо яких розглядалися питання, винесені на розгляд Регулятора. Серед зазначених питань також розглядалися обставини та матеріали щодо порушень, встановлених під час перевірки АТ "Житомиробленерго" та зафіксованих в Акті № 360.
Як вбачається з протоколу № 59 зазначеного засідання, розміщеного на офіційному вебсайті НКРЕКП, фактично суть встановлених щодо АТ "Житомиробленерго" порушень полягала у неналежному виконанні оперативних команд та розпоряджень НЕК "Укренерго" щодо застосування графіків погодинного відключення, невиконанні у повному обсязі доведених оператором системи передачі величин обмеження електричної потужності, недотриманні встановленої тривалості застосування графіків погодинного відключення (ГПВ), а також у незабезпеченні своєчасної актуалізації інформації на офіційному вебсайті щодо перерв електропостачання.
Невиконання оперативних команд НЕК "Укренерго", згідно доводів комісії, полягає в тому, що у конкретні дні червня - вересня 2024 року АТ "Житомиробленерго" при виконанні ГПВ (графіків погодинного відключення) не виконувало або виконувало не в повному обсязі команди ЧД РДЦ щодо введення ГПВ і доведених обсягів обмеження потужності: 04.06.2024 - недовиконання 144,96 МВт; 07.06.2024 - 33,29 МВт; 21.06.2024 - не менше 160,18 МВт; 02.07.2024 - 235,00 МВт; 03.07.2024 - 339,00 МВт; 04.07.2024 - 395,92 МВт; 09.07.2024 - 305,65 МВт; 11.07.2024 - 167,35 МВт; 12.07.2024 - 367,97 МВт; 15.07.2024 - 426,52 МВт; 16.07.2024 - 243,62 МВт; 27.08.2024 - 256,73 МВт; 28.08.2024 - 334,73 МВт; 29.08.2024 - 219,92 МВт; 01.09.2024 - 238,63 МВт; 03.09.2024 - 304,65 МВт; 04.09.2024 - 187,37 МВт, тобто фактичне зниження навантаження систематично було меншим за встановлені величини.
Згідно аргументів комісії, порушення порядку застосування аварійного розвантаження полягає у тому, що при застосуванні ГПВ не забезпечувався пропорційний і рівномірний розподіл навантаження між споживачами, як того вимагає п. 10.5.4 та п. 10.5.8 Кодексу систем розподілу, що підтверджується зафіксованими численними випадками невиконання ОСР обсягів обмеження в різних РЕМ і різні дні (червень – вересень 2024), тобто фактичне навантаження зменшувалося нерівномірно та з відхиленнями від заданих черг і обсягів.
Комісія виходила з того, що відповідно до частини шостої статті 44 Закону України "Про ринок електричної енергії", пункту 1.5 глави 1 розділу VII Кодексу системи передачі та підпункту 3 пункту 2.3 Типового договору про надання послуг з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління всі оперативні команди оператора системи передачі підлягають беззаперечному виконанню користувачами системи розподілу у визначених обсягах і строках, за винятком випадків, передбачених пунктом 4.11 глави 4 цього розділу.
Крім того, НКРЕКП зазначила, що застосування ГПВ та визначення граничних величин потужності спрямоване на забезпечення операційної безпеки ОЕС України, справедливого та пропорційного розподілу доступної потужності між споживачами, а також недопущення аварійних режимів роботи енергосистеми. У зв`язку з цим недотримання оператором системи розподілу доведених обсягів обмеження потужності та неповне виконання диспетчерських команд розцінено комісією як порушення вимог операційної безпеки, порядку диспетчерського управління та Ліцензійних умов провадження діяльності з розподілу електричної енергії.
Щодо тривалості введення АТ "Житомиробленерго" черг ГПВ комісією наголошено, що відповідно до нормативного регулювання перерви електропостачання під час застосування графіків погодинного відключення не можуть перевищувати 4 годин протягом доби, в умовах мінусових температур зовнішнього повітря (нижче -10 С) допускається перерва в електропостачанні до 2 годин, а в умовах дії воєнного стану та протягом 12 місяців після його припинення або скасування допускається збільшення тривалості таких перерв, яке не може перевищувати 6 годин протягом доби з можливим відхиленням в сторону збільшення не більше ніж на 1 годину незалежно від температури зовнішнього повітря.
Водночас, за результатами аналізу інформації, наданої АТ "Житомиробленерго" листом від 11.10.2024 року № 010/35411, Комісією встановлено фактичні випадки перевищення зазначених граничних показників, а саме:
- 11.07.2024 застосування V черги ГПВ з 16:00 до 00:00 (8 годин);
- 11.07.2024 застосування VI черги ГПВ з 14:00 до 23:00 (9 годин);
- 12.07.2024 застосування I черги ГПВ з 14:00 до 22:00 (8 годин);
- 16.07.2024 застосування IV черги ГПВ з 02:00 до 10:00 (8 годин).
Тобто, за висновками комісії деякі споживачі були відключені довше, ніж дозволено регуляторними межами для ГПВ.
Окрім цього, комісією зазначено, що відповідно до підпункту 6 пункту 1 постанови НКРЕКП від 26.03.2022 року № 349 оператор системи розподілу зобов`язаний забезпечити розміщення на офіційному вебсайті інформації про перерви електропостачання із зазначенням часу початку та закінчення, виду перерви та її причин, а також актуалізацію такої інформації кожні 60 хвилин. Однак, АТ "Житомиробленерго" цієї вимоги не дотримано. Порушення вимог щодо інформування через вебсайт полягає у тому, що за період 20.07.2024 - 30.09.2024 року відсутні підтвердження щогодинної актуалізації (кожні 60 хвилин) інформації про відключення, а також неможливо встановити точний час публікації повідомлень; окремо встановлено, що система не дозволяє відтворити історію змін публікацій, що унеможливлює перевірку своєчасності оновлення даних.
Порушення щодо зберігання інформації, за аргументами комісії, полягає у відсутності у оператора системи розподілу технічної можливості надати історію розміщення повідомлень за період 01.06.2024 - 30.09.2024 року, що фактично означає відсутність підтвердженого журналу змін вебпублікацій і унеможливлює контроль моменту первинного розміщення та подальших змін інформації про ГПВ.
На спростування встановлених НКРЕКП порушень АТ "Житомиробленерго" надано письмові пояснення від 23.10.2024 року № 010/36826 (т. 1 а.с. 33-34). 
В якості контраргументів АТ "Житомиробленерго" зазначено:
- по п. 1 Акта - порушення є необґрунтованим, так як збереження інформації згідно абзацу пп. 6 пункту 1 постанови НКРЕКП від 26.03.2022 № 349 в Товаристві є реалізованим. Зі сторони АТ "Житомиробленерго" була надана уся інформація згідно запитів Комісії з перевірки, яка підтверджує дотримання підпункту 21 пункту 2.2 Ліцензійних умов;
- по п. 2 Акта - порушення є необґрунтованим, оскільки ні Кодекс систем розподілу, ні Правила роздрібного ринку не передбачають порядку припинення електроживлення споживачів у випадках застосування графіків погодинних відключень;
- по п. 3 Акта - порушення є необґрунтованим, оскільки ні Кодекс систем розподілу, ні Правила роздрібного ринку не передбачають порядку відновлення електроживлення споживачів у випадках застосування графіків погодинних відключень;
- по п. 4 Акта - порушення є необґрунтованим, оскільки підпункт 52 пункту 2.2 постанови НКРЕКП від 27.12.2017 року № 1470 не був включений до переліку питань щодо проведення перевірки. Також від Комісії з перевірки не надходило запитів на надання інформації, пов`язаної з питанням дотримання стандартів операційної безпеки, та в цілому в межах перевірки це не було предметом розгляду та вивчення зі сторони перевіряючих;
- по п. 5 Акта - частина 6 статті 44 Закону України "Про ринок електричної енергії" не є порушеною. Додатком № 5 до Акта перевірки Комісією з перевірки долучено лист від 11.10.2024 року вих. № 01/63604 НЕК "Укренерго", адресований НКРЕКП, за підписом директора з управління ОЕС України - головним диспетчером, в якому в абзаці 1 зазначено, що НЕК "Укренерго" в період з 01.06.2024 по 30.09.2024 не зафіксувало невиконання диспетчерами АТ "Житомиробленерго" команд диспетчерів НЕК "Укрненерго";
- по п. 6 Акта - враховуючи подані заперечення щодо необґрунтованості порушень Ліцензійних умов провадження господарської діяльності з розподілу електричної енергії та інших нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, зазначених в Акті перевірки, пункт 1 частини 3 статті 46 Закону України "Про ринок електричної енергії" не є порушеним;
- по п. 7 Акта - немає підстав вважати пункт 10.5.4 глави 10.5 розділу Х Кодексу системи розподілу порушеним, оскільки актом, складеним за результатами проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання АТ "Житомиробленерго" вимог законодавства у сфері електроенергетики та у сфері теплопостачання від 16.07.2024 року № А1/18.1-24 Управлінням Держенергонагляду у Житомирській області, визначено, що негативні наслідки, такі як моральна шкода, завдана споживачам електричної енергії, чи збитки учасниками ринку електричної енергії не настали;
- по п. 8 Акта - підтвердженням відсутності порушення пункту 10.5.8 глави 10.5. розділу Х Кодексу системи розподілу є інформація акта Управління Держенергонагляду у Житомирській області від 16.07.2024 року № А1/18.1-24, а також інформація зазначеного Управління щодо кількості звернень споживачів за 2024 рік, з якої слідує, що сумарна кількість звернень за 9 місяців 2024 року становить 45, що складає 0,008 % від загальної кількості споживачів АТ "Житомиробленерго" і не може свідчити про соціальну напругу населення;
- по п. 9 Акта - порушення є необґрунтованими, оскільки повідомлення про аварійні заходи розміщувалися та розміщуються на офіційному веб-сайті АТ "Житомиробленерго" відповідно до вимог абзацу 1 п.п.6 пункту 1 постанови НКРЕКП від 26.03.2022 року №349;
- по пунктах 10 та 11 Акта - пункт 1.5. глави 1 розділу VII Кодексу системи передачі, а також підпункт 3 пункту 2.3 Типового договору про надання послуг з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління, що є додатком 7 до Кодексу системи передачі, не є порушеними, оскільки листом НЕК "Укренерго" від 11.10.2024 року вих. № 01/63604 НКРЕКП повідомлено, що в період з 01.06.2024 по 30.09.2024 року не зафіксовано невиконання диспетчерами АТ "Житомиробленерго" команд диспетчерів НЕК "Укренерго";
- по п. 12 Акта - підпункт 6 пункту 1 постанови НКРЕКП від 26.03.2022 року № 349 не є порушеним, оскільки в межах перевірки розглядалось питання розміщення на офіційному веб-сайті Товариства актуальних графіків погодинних відключень, стосовно яких постанова № 349 не передбачає актуалізації кожні 60 хвилин.
В контексті зазначених обставин на веб-сайті НКРЕКП було опубліковано у відкритому доступі обґрунтування до проекту постанови, у якому наведено детальне обґрунтування встановлених під час перевірки порушень, позицію Ліцензіата та оцінку Департаментом ліцензійного контролю наданих заперечень і доказів, а також викладено висновок щодо наявності підстав для застосування до АТ "Житомиробленерго" заходів впливу у вигляді застереження та накладення штрафу в розмірі 413 049,00 грн відповідно до Порядку (методики) визначення розміру штрафів, затвердженого постановою НКРЕКП № 1800 від 29.09.2023 року.
Ознайомившись з обґрунтуванням таких можливих заходів впливу, АТ "Житомиробленерго" подало до НКРЕКП додаткове пояснення за № 010/39499 від 11.11.2024 року (т. 1 а.с.36-39) .
Не погодившись з висновком комісії про невиконання або неповне виконання оперативних команд НЕК "Укренерго", АТ "Житомиробленерго" зазначило, що НКРЕКП не надало жодних розрахунків стосовно приведених значень потужності, не вказало, яким чином визначено недотримання обсягів вимкнення потужності та яким чином розраховані зазначені величини.
Також Товариство наголошує на відсутності будь-яких запитів зі сторони НКРЕКП щодо дотримання ліцензіатом стандартів операційної безпеки, а також на незазначенні Регулятором, який саме з стандартів операційної безпеки порушено зі сторони Товариства. 
Крім цього, АТ "Житомиробленерго" вказує на те, що у листі НЕК "Укренерго" №01/55461 від 06.09.2024 року йдеться про перевірку операторами систем розподілу протиаварійних заходів припинення постачання електричної енергії, в той час коли графіки погодинних відключень до категорії таких не належать. 
Позивач звертає увагу, що зазначені в обґрунтуванні до проекту постанови обсяги потужності значно вищі від загальної потужності усіх приєднань внесених до графіку погодинних відключень АТ "Житомиробленерго" у розрізі шести черг (290 МВт), тому у навіть у разі застосування одночасно усіх шести черг, незалежно від пори року, зняти вказану в обґрунтуванні до проекту постанови потужність неможливо. 
Стосовно перевищень граничного часу при застосуванні ГПВ Товариство зазначило, що виконання команд НЕК "Укренерго" в частині застосування більше 3-х черг одночасно автоматично призводить до порушення абзацу 2 пункту 5 розділу ІІ "Інструкції про складання і застосування графіків погодинного відключення електроенергії", затвердженої наказом Міністерства енергетики та вугільної промисловості України від 15.10.2015 року № 654. 
За результатами проведеного 13.11.2024 року засідання та опрацювання наданих документів комісією було зроблено висновок, що АТ "Житомиробленерго" допустило порушення вимог законодавства у сфері електроенергетики та Ліцензійних умов, що підтверджується матеріалами Акта № 360, листами НЕК "Укренерго", документами ліцензіата та аналізом комісії.
З урахуванням викладеного, Департамент ліцензійного контролю дійшов висновку про наявність підстав для прийняття постанови про застосування до АТ "Житомиробленерго" заходів впливу у вигляді застереження та накладення штрафу у розмірі 413049,00 грн. відповідно до Порядку (методики) визначення розміру штрафів, затвердженого постановою НКРЕКП № 1800 від 29.09.2023.
З огляду на зазначене, 13.11.2024 року НКРЕКП було прийнято відповідну постанову за № 1930 "Про застосування санкцій до АТ "Житомиробленерго" за порушення Ліцензійних умов з розподілу електричної енергії та недотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії", якою установлено, що Акціонерним товариством "Житомиробленерго" порушено Ліцензійні умови провадження господарської діяльності з розподілу електричної енергії, затверджені постановою НКРЕКП від 27 грудня 2017 року № 1470, та не дотримано вимоги нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, а саме:
1) пункт 2.2 Ліцензійних умов з розподілу електричної енергії, а саме:
підпункт 21 у частині зберігання інформації, необхідної для аналізу якості послуг з розподілу електричної енергії, включаючи інформацію щодо надійності електропостачання, якості електричної енергії, комерційної якості надання послуг з розподілу електричної енергії, у порядку, встановленому НКРЕКП,
підпункт 31 у частині припинення електроживлення споживача у порядку та у випадках, визначених кодексом системи розподілу та правилами роздрібного ринку,
підпункт 32 у частині відновлення електроживлення споживача у порядку та у випадках, визначених кодексом системи розподілу та правилами роздрібного ринку,
підпункт 52 у частині дотримання стандартів операційної безпеки та своєчасного і ефективного здійснення обміну інформацією про функціонування електричних мереж згідно із стандартами операційної безпеки;
2) глави 10.5 розділу X Кодексу систем розподілу, затвердженого постановою НКРЕКП від 14 березня 2018 року № 310, а саме:
пункт 10.5.4, згідно з яким порядок застосування аварійного розвантаження повинен забезпечувати мінімізацію наслідків таких заходів для споживачів та недискримінаційне ставлення до всіх користувачів, на яких впливають ці заходи,
пункт 10.5.8 у частині недопущення дискримінації між користувачами (споживачами та/або електропостачальниками) та забезпечення максимально можливого рівномірного розподілу обсягів зниження споживання між споживачами при застосуванні оперативним персоналом ОСР аварійного розвантаження,
пункт 10.5.12 у частині повідомлення споживачів, електропостачальників та органів місцевого самоврядування про застосування заходів аварійного розвантаження не пізніше ніж за 1 годину до початку обмеження (або у разі несподіваної аварійної ситуації – невідкладно після фактичного застосування таких аварійних заходів (ГАВ, СГАВ, ГПВ, САВН, АЧР)) шляхом розміщення відповідної інформації на власному вебсайті, через кол-центри та за допомогою інших засобів зв`язку, визначених у договорі про надання послуг з розподілу, із зазначенням причин застосування цих заходів, часу початку та часу закінчення (фактичного або очікуваного), обсягів розвантаження по системі розподілу ОСР;
3) пункт 1.5 глави 1 розділу VII Кодексу системи передачі, затвердженого постановою НКРЕКП від 14 березня 2018 року № 309 (далі – Кодекс системи передачі), згідно з яким усі оперативні команди і розпорядження ОСП, які надаються ним при виконанні функцій з диспетчерського управління, підлягають беззаперечному виконанню користувачами системи передачі/розподілу, за винятком випадків, передбачених пунктом 4.11 глави 4 цього розділу;
4) підпункт 6 пункту 1 постанови НКРЕКП від 26 березня 2022 року № 349 "Щодо захисту інформації, яка в умовах воєнного стану може бути віднесена до інформації з обмеженим доступом, у тому числі щодо об`єктів критичної інфраструктури", у частині забезпечення розміщення на власному офіційному вебсайті в мережі Інтернет інформації про час початку та закінчення перерви електроживлення об`єкта споживача із зазначенням назв населених пунктів, вулиць, будинків, корпусів тощо та назв перерв (планова, аварійна, застосування графіків обмеження споживачів) та актуалізовувати зазначену інформацію кожні 60 хвилин.
З посиланням на статті 17, 19 та 22 Закону України "Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг", статтю 77 Закону України "Про ринок електричної енергії" та Порядку (методики) визначення розміру штрафів, які накладаються Національною комісією, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, затвердженого постановою НКРЕКП від 29 вересня 2023 року № 1800, НКРЕКП постановлено:
1. Застерегти АТ "Житомиробленерго" щодо недопущення надалі порушення Ліцензійних умов з розподілу електричної енергії та недотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, а саме:
пункту 2.2 Ліцензійних умов з розподілу електричної енергії, а саме:
підпункту 21 у частині зберігання інформації, необхідної для аналізу якості послуг з розподілу електричної енергії, включаючи інформацію щодо надійності електропостачання, якості електричної енергії, комерційної якості надання послуг з розподілу електричної енергії, у порядку, встановленому НКРЕКП,
підпункту 32 у частині відновлення електроживлення споживача у порядку та у випадках, визначених кодексом системи розподілу та правилами роздрібного ринку;
пункту 10.5.12 глави 10.5 розділу X Кодексу систем розподілу у частині повідомлення споживачів, електропостачальників та органів місцевого самоврядування про застосування заходів аварійного розвантаження не пізніше ніж за 1 годину до початку обмеження (або у разі несподіваної аварійної ситуації – невідкладно після фактичного застосування таких аварійних заходів (ГАВ, СГАВ, ГПВ, САВН, АЧР)) шляхом розміщення відповідної інформації на власному вебсайті, через кол-центри та за допомогою інших засобів зв`язку, визначених у договорі про надання послуг з розподілу, із зазначенням причин застосування цих заходів, часу початку та часу закінчення (фактичного або очікуваного), обсягів розвантаження по системі розподілу ОСР;
підпункту 6 пункту 1 постанови НКРЕКП від 26 березня 2022 року № 349 "Щодо захисту інформації, яка в умовах воєнного стану може бути віднесена до інформації з обмеженим доступом, у тому числі щодо об`єктів критичної інфраструктури", у частині забезпечення розміщення на власному офіційному вебсайті в мережі Інтернет інформації про час початку та закінчення перерви електроживлення об`єкта споживача із зазначенням назв населених пунктів, вулиць, будинків, корпусів тощо та назв перерв (планова, аварійна, застосування графіків обмеження споживачів) та актуалізовувати зазначену інформацію кожні 60 хвилин.
2. Накласти штраф у розмірі 413 049 (чотириста тринадцять тисяч сорок дев`ять) гривень на Акціонерне товариство "Житомиробленерго" (код ЄДРПОУ 22048622) за порушення Ліцензійних умов з розподілу електричної енергії та недотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, а саме:
пункту 2.2 Ліцензійних умов з розподілу електричної енергії, а саме:
підпункту 31 у частині припинення електроживлення споживача у порядку та у випадках, визначених Кодексом системи розподілу та Правилами роздрібного ринку електричної енергії,
підпункту 52 у частині дотримання стандартів операційної безпеки та своєчасного і ефективного здійснення обміну інформацією про функціонування електричних мереж згідно із стандартами операційної безпеки;
глави 10.5 розділу X Кодексу систем розподілу, а саме:
пункту 10.5.4, згідно з яким порядок застосування аварійного розвантаження повинен забезпечувати мінімізацію наслідків таких заходів для споживачів та недискримінаційне ставлення до всіх користувачів, на яких впливають ці заходи,
пункту 10.5.8 у частині недопущення дискримінації між користувачами (споживачами та/або електропостачальниками) та забезпечення максимально можливого рівномірного розподілу обсягів зниження споживання між споживачами при застосуванні оперативним персоналом ОСР аварійного розвантаження;
пункту 1.5 глави 1 розділу VII Кодексу системи передачі, згідно з яким усі оперативні команди і розпорядження ОСП, які надаються ним при виконанні функцій з диспетчерського управління, підлягають беззаперечному виконанню користувачами системи передачі/розподілу, за винятком випадків, передбачених пунктом 4.11 глави 4 цього розділу.
АТ "Житомиробленерго", вважаючи порушеним порядок проведення перевірки, що мало наслідком прийняття протиправного акта, звернулося до суду з цим позовом за захистом своїх порушених прав.
Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи та доводам учасників справи, виконуючи вказівки Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду, суд зазначає таке.
Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Згідно з положеннями частини 2 статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Отже, суди, перевіряючи рішення, дії чи бездіяльність суб`єктів владних повноважень, у першу чергу повинні з`ясувати, чи прийняті (вчинені) вони на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України.
Правовий статус НКРЕКП, її завдання, функції, повноваження та порядок їх здійснення визначено Законом України від 22.09.2016 року № 1540-VIII "Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг" (далі - Закон №1540-VIII в редакції на час виникнення спірних правовідносин).
Частиною першою статті 1 Закону № 1540-VIII визначено, що Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (далі - Регулятор), є постійно діючим центральним органом виконавчої влади зі спеціальним статусом, який утворюється Кабінетом Міністрів України. Регулятор є колегіальним органом, що здійснює державне регулювання, моніторинг та контроль за діяльністю суб`єктів господарювання у сферах енергетики та комунальних послуг.
Регулятор здійснює державне регулювання, зокрема, шляхом державного контролю та застосування заходів впливу.
Статтею 3 вказаного Закону передбачено, що Регулятор здійснює державне регулювання з метою досягнення балансу інтересів споживачів, суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, і держави, забезпечення енергетичної безпеки, європейської інтеграції ринків електричної енергії та природного газу України. Регулятор здійснює державне регулювання шляхом: нормативно-правового регулювання у випадках, коли відповідні повноваження надані Регулятору законом; ліцензування діяльності у сферах енергетики та комунальних послуг; формування цінової і тарифної політики у сферах енергетики та комунальних послуг та реалізації відповідної політики у випадках, коли такі повноваження надані Регулятору законом; державного контролю та застосування заходів впливу; використання інших засобів, передбачених законом.
Основними завданнями Регулятора є: 1) забезпечення ефективного функціонування та розвитку ринків у сферах енергетики та комунальних послуг; 2) сприяння ефективному відкриттю ринків у сферах енергетики та комунальних послуг для всіх споживачів і постачальників та забезпечення недискримінаційного доступу користувачів до мереж/трубопроводів; 3) сприяння інтеграції ринків електричної енергії, природного газу України з відповідними ринками інших держав, зокрема в рамках Енергетичного Співтовариства, співпраці з Радою регуляторів Енергетичного Співтовариства, Секретаріатом Енергетичного Співтовариства та національними регуляторами енергетики інших держав; 4) забезпечення захисту прав споживачів товарів, послуг у сферах енергетики та комунальних послуг щодо отримання цих товарів і послуг належної якості в достатній кількості за обґрунтованими цінами; 5) сприяння транскордонній торгівлі електричною енергією та природним газом, забезпечення інвестиційної привабливості для розвитку інфраструктури; 6) реалізація цінової і тарифної політики у сферах енергетики та комунальних послуг; 7) сприяння впровадженню заходів з енергоефективності, збільшенню частки виробництва енергії з відновлюваних джерел енергії та захисту навколишнього природного середовища; 8) створення сприятливих умов для залучення інвестицій у розвиток ринків у сферах енергетики та комунальних послуг; 9) сприяння розвитку конкуренції на ринках у сферах енергетики та комунальних послуг; 10) інші завдання, передбачені законом.
Пунктами 11, 12 частини першої статті 17 Закону № 1540-VIII визначено, що для ефективного виконання завдань державного регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг Регулятор: контролює додержання ліцензіатами законодавства у відповідній сфері регулювання і ліцензійних умов провадження господарської діяльності та вживає заходів до запобігання порушенням ліцензійних умов; розглядає справи про порушення ліцензійних умов, справи про зловживання на оптовому енергетичному ринку, а також справи про адміністративні правопорушення і за результатами розгляду приймає рішення про застосування санкцій, накладення адміністративних стягнень у випадках, передбачених законом, приймає у межах своєї компетенції рішення про направлення до відповідних державних органів матеріалів про виявлені факти порушення законодавства.
Як встановлено частиною 1 статті 22 Закону № 1540-VІІІ, суб`єкти господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, та суб`єкти, що належать до особливої групи споживачів, несуть відповідальність за правопорушення у сферах енергетики та комунальних послуг, визначені законами України "Про природні монополії", "Про комбіноване виробництво теплової та електричної енергії (когенерацію) та використання скидного енергопотенціалу", "Про ринок електричної енергії", "Про ринок природного газу", "Про трубопровідний транспорт", "Про теплопостачання", "Про питну воду та питне водопостачання", "Про державне регулювання у сфері комунальних послуг", "Про енергетичну ефективність" та іншими законами, що регулюють відносини у відповідних сферах.
Відповідно до частини 2 статті 22 Закону № 1540-VІІІ за порушення законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг до суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у відповідній сфері, та суб`єктів, що належать до особливої групи споживачів, Регулятор може застосовувати санкції у вигляді:
1) застереження та/або попередження про необхідність усунення порушень;
2) накладення штрафу;
3) зупинення дії ліцензії;
4) анулювання ліцензії.
Згідно абзаців 1, 2 частини 4 статті 22 Закону № 1540-VІІІ Регулятор застосовує штрафні санкції до суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, у розмірах, встановлених цим Законом, законами України "Про ринок електричної енергії", "Про природні монополії", "Про питну воду та питне водопостачання", "Про ринок природного газу", "Про теплопостачання", "Про енергетичну ефективність".
Регулятор застосовує штрафні санкції до суб`єктів, що належать до особливої групи споживачів, за:
несвоєчасне надання інформації Регулятору - у розмірі до двохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян;
ненадання інформації Регулятору або надання завідомо недостовірних даних - у розмірі до однієї тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян;
невиконання або несвоєчасне виконання рішень Регулятора та правопорушення у сферах енергетики та комунальних послуг, визначені законами, що регулюють відносини у відповідних сферах, - у розмірі до п`яти тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.
В свою чергу, частиною 3 статті 77 Закону України "Про ринок електричної енергії" від 13 квітня 2017 року № 2019-VIII (далі - Закон N 2019-VIII) передбачено, що у разі скоєння правопорушення на ринку електричної енергії до відповідних учасників ринку можуть застосовуватися санкції у виді:
1) попередження про необхідність усунення порушень;
2) штрафу;
3) зупинення дії ліцензії;
4) анулювання ліцензії.
Частиною 7 ст. 77 Закону N 2019-VIII передбачено, що за одне правопорушення на ринку електричної енергії може застосуватися лише один вид санкцій або штраф разом із зупиненням дії ліцензії.
Відповідно до частин 1-3 статті 19 Закону № 1540-VIII Регулятор (НКРЕКП) здійснює державний контроль за дотриманням суб`єктами господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, законодавства у відповідних сферах та ліцензійних умов шляхом проведення планових та позапланових виїзних, а також невиїзних перевірок відповідно до затверджених ним порядків контролю.
Перевірка проводиться на підставі рішення Регулятора.
Для проведення перевірки створюється комісія з перевірки, що складається не менш як із трьох представників центрального апарату та/або територіальних органів Регулятора.
Як передбачено пунктами 5, 6 частини 4 статті 19 Закону № 1540-VIII, під час здійснення державного контролю Регулятор має право приймати обов`язкові до виконання суб`єктом господарювання, щодо якого здійснюється перевірка, рішення про усунення виявлених порушень; накладати штрафні санкції та вживати заходів, передбачених законом.
Своєю чергою, як установлено частиною сьомою статті 19 Закону № 1540-VIII, підставою для проведення позапланової виїзної перевірки є:
1) подання суб`єктом господарювання, що провадить діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, або суб`єктом, що належить до особливої групи споживачів, письмової заяви про здійснення заходу державного контролю; 
2) обґрунтоване звернення фізичної або юридичної особи про порушення суб`єктом господарювання, що провадить діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, або суб`єктом, що належить до особливої групи споживачів, її законних прав; 
3) обґрунтоване звернення суб`єктів господарювання та споживачів про порушення суб`єктом природної монополії, оператором малої системи розподілу законодавства з питань доступу до електричних/теплових/газових мереж та/або порушення ліцензійних умов; 
4) перевірка виконання рішень Регулятора щодо усунення порушень вимог законодавства, прийнятих за результатами планових або позапланових перевірок; 
5) перевірка достовірності наданих Регулятору даних у звітності або в інших документах.
Частиною 7 статті 19 Закону № 1540-VІІІ також передбачено, що строк проведення позапланової виїзної перевірки не може перевищувати 10 робочих днів, а щодо суб`єктів малого підприємництва - трьох робочих днів.
У разі великих обсягів перевірки за рішенням Регулятора строк проведення позапланової виїзної перевірки може бути збільшений до 20 робочих днів. 
Під час проведення позапланової виїзної перевірки з`ясовуються лише ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для проведення позапланової перевірки, з обов`язковим зазначенням цих питань у посвідченні на проведення перевірки.
У разі виявлення під час проведення позапланової виїзної перевірки однорідних порушень або таких, що прямо випливають із питань, необхідність перевірки яких стала підставою для проведення позапланової перевірки, Регулятор має право перевіряти такі порушення із подальшим застосуванням до суб`єкта господарювання відповідальності, передбаченої законодавством.
Згідно з частиною 5 статті 19 Закону № 1540-VIII за результатами перевірки складається акт у двох примірниках, який підписується членами комісії з перевірки.
Один примірник акта про результати перевірки передається суб`єкту, щодо якого здійснювалася перевірка, або уповноваженій ним особі.
У разі відмови суб`єкта, щодо якого здійснювалася перевірка, або уповноваженої ним особи прийняти акт про результати перевірки такий акт надсилається суб`єкту, щодо якого здійснювалася перевірка, рекомендованим листом протягом п`яти робочих днів з дня підписання акта членами комісії з перевірки.
Суб`єкт, щодо якого здійснювалася перевірка, має право надати письмові пояснення та обґрунтування щодо проведеної перевірки та/або виявлених порушень у строк до п`яти робочих днів з дня отримання акта про результати перевірки.
У разі виявлення порушень акт про результати перевірки вноситься на засідання Регулятора, за результатами якого Регулятор приймає рішення про застосування до суб`єкта, щодо якого здійснювалася перевірка, санкції, передбаченої цим Законом.
Акт про результати перевірки разом із поясненнями та обґрунтуванням суб`єкта, щодо якого здійснювалася перевірка, підлягає оприлюдненню на офіційному веб-сайті Регулятора до розгляду акта на засіданні Регулятора.
За змістом статті 14 Закону № 1540-VIII результати засідання Регулятора оформлюються протоколом, а рішення - постановами або розпорядженнями (у разі усунення порушень, виявлених під час контролю), які підписуються Головою. Рішення Регулятора, що мають ознаки регуляторних актів, набирають чинності з дня, наступного за днем їх оприлюднення на офіційному веб-сайті, якщо інше не встановлено самим рішенням, але не раніше дня оприлюднення. Інші рішення набирають чинності з дня їх прийняття, якщо не визначено інше, та підлягають оприлюдненню і є обов`язковими до виконання суб`єктами господарювання у сферах енергетики та комунальних послуг.
Постановою від 14.06.2018 року № 428 НКРЕКП затвердила "Порядок контролю за дотриманням ліцензіатами, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, законодавства у відповідних сферах та ліцензійних умов" (далі - Порядок №428 в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин), дія якого поширюється на суб`єктів господарювання у сферах енергетики та комунальних послуг, які отримали ліцензії на провадження господарської діяльності та регулювання, моніторинг та контроль за діяльністю яких здійснюється Нацкомісією у сфері енергетики та у сфері комунальних послуг та установлює певні процедури, зокрема, організації та проведення планових та позапланових перевірок; оформлення результатів перевірок; контроль за виконанням рішень Нацкомісії; порядок застосування санкцій до ліцензіатів за порушення законодавства та ліцензійних умов.
Відповідно до підпункту 2 пункту 4.1. Порядку № 428 підставами для здійснення позапланових виїзних перевірок є обґрунтоване звернення фізичної або юридичної особи про порушення ліцензіатом, або суб`єктом, що належить до особливої групи споживачів, її законних прав.
Системний аналіз наведених норм права дає змогу дійти висновку, що Регулятор, здійснюючи державне регулювання шляхом державного контролю за діяльністю суб`єктів господарювання у сферах енергетики та комунальних послуг, зобов`язаний дотримуватись законодавства у відповідних сферах. Процедура моніторингу ринків у сферах енергетики та комунальних послуг також відсилає до застосування заходів контролю до суб`єктів господарювання у сферах енергетики та комунальних послуг у випадку виявлення за результатами моніторингу невідповідності (порушення) провадження господарської діяльності суб`єктами господарювання у сферах енергетики та/або комунальних послуг вимогам чинного законодавства.
В контексті правовідносин, які склалися між учасниками цієї справи, слід зазначити, що у відповідності до правової позиції, яка неодноразово та послідовно висловлювалась у постановах Верховного Суду, зокрема, але не виключно від 04.02.2019 року у справі № 807/242/14, від 31.01.2023 року у справі № 540/1245/20, від 19.04.2024 року у справі № 260/1885/19, від 18.02.2026 року у справі № 810/2305/17 та інших, перевірка є способом реалізації владних управлінських функцій контролюючим органом як суб`єктом владних повноважень, який зобов`язаний діяти тільки на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією України та законами України. Невиконання вимог закону щодо підстави для проведення перевірки призводить до визнання перевірки незаконною та не породжує правових наслідків такої перевірки. Акт такої перевірки, виходячи із положень щодо допустимості доказів, закріплених частиною 2 статті 74 КАС України, не може визнаватися допустимим доказом у справі, оскільки одержаний з порушенням порядку, встановленого законом. Враховуючи викладене, установивши порушення процедури проведення перевірки, її підстав, наслідком чого є визнання протиправними її результатів, суд може не переходити до аналізу інших обставин, що слугували підставою ухвалення суб`єктом владних повноважень індивідуальних актів.
У справі, яка розглядається, судом встановлено, що позапланова виїзна перевірка АТ "Житомиробленерго", за наслідками якої прийнято оскаржувану постанову, була проведена відповідачем фактично у період з 01.10.2024 по 17.10.2024 року.
Однак, аналіз підстав призначення позапланової виїзної перевірки АТ "Житомиробленерго" згідно листа НЕК "Укренерго" № 01/55461 від 06.09.2024 року, змісту постанови НКРЕКП від 17.09.2024 № 1624, посвідчень на проведення перевірки № 134 від 26.09.2024 року, № 153 від 11.10.2024 року та Акта перевірки № 360 свідчить про наявність обґрунтованих сумнівів щодо дотримання НКРЕКП вимог законодавства при призначенні та проведенні зазначеного заходу державного нагляду (контролю).
Так, загальновідомим є факт введення Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні" на підставі пропозицій Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України "Про правовий режим воєнного стану" з 5 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року на території України воєнного стану, який діяв як під час проведення позапланового заходу державного контролю (перевірки) позивача, так і на день розгляду цієї справи.
Одночасно слід зазначити, що 13.03.2022 року Кабінет Міністрів України прийняв Постанову № 303 "Про припинення заходів державного нагляду (контролю) і державного ринкового нагляду в умовах воєнного стану" (далі - Постанова № 303 в редакції, чинній станом на час прийняття рішення про проведення спірної перевірки).
Відповідно до пункту 1 Постанови № 303 Кабінет Міністрів України постановив припинити проведення планових та позапланових заходів державного нагляду (контролю) і державного ринкового нагляду на період воєнного стану, введеного Указом Президента України від 24.02.2022 року № 64 "Про введення воєнного стану в Україні".
Як установлено пунктом 2 цієї постанови, за наявності загрози, що має негативний вплив на права, законні інтереси, життя та здоров`я людини, захист навколишнього природного середовища та забезпечення безпеки держави, а також для виконання міжнародних зобов`язань України протягом періоду воєнного стану дозволено здійснення позапланових заходів державного нагляду (контролю) на підставі рішень центральних органів виконавчої влади, що забезпечують формування державної політики у відповідних сферах.
За правилами пункту 3 Постанови №303 протягом періоду воєнного стану за наявності загрози, що має значний негативний вплив на права, законні інтереси, життя та здоров`я людини, захист навколишнього природного середовища та забезпечення безпеки держави, планові та позапланові заходи державного нагляду (контролю) за дотриманням суб`єктами господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, законодавства у відповідних сферах та ліцензійних умов здійснюються за рішенням Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг.
Зміст наведених положень дає підстави для висновку про те, що НКРЕКП протягом періоду воєнного стану, як виняток, має право на проведення планових та позапланових заходів державного нагляду (контролю) за дотриманням суб`єктами господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, законодавства у відповідних сферах та ліцензійних умов лише за наявності загрози, що має значний негативний вплив на права, законні інтереси, життя та здоров`я людини, захист навколишнього природного середовища та забезпечення безпеки держави.
Іншими словами, проведення НКРЕКП перевірок в умовах введеного воєнного стану - це виключення із загального правила про заборону їх проведення і наявність таких виключень підлягає доведенню в кожному конкретному випадку. Це зумовлено тим, що воєнний стан як особливий правовий режим вимагає вчинення уповноваженими суб`єктами стратегічних та оперативних заходів, спрямованих на захист держави, здійснення яких водночас пов`язане з небезпекою для життя і здоров`я.
Наявність таких обставин підлягає доведенню у встановленому процесуальним законом порядку на підставі належних та допустимих доказів.
Такий же підхід до застосування норм права щодо заборони на проведення перевірок НКРЕКП в умовах воєнного стану застосовано Верховним Судом у постанові від 30.03.2026 року у цій справі, а також у постановах від 28.11.2025 року у справі № 160/4625/23, від 20.01.2026 року у справі № 320/18444/24.
З огляду на наведене, під час розгляду цієї справи підлягають дослідженню мотиви проведення перевірки, конкретні дані (інформація), а також документи, що їх підтверджують, тобто належні, допустимі та достатні докази. Такі докази мають свідчити про наявність підстав для перевірки ймовірних порушень позивачем вимог законодавства та ліцензійних умов у відповідних сферах під час дії воєнного стану, а також про те, що такі порушення створювали загрозу зі значним негативним впливом на права та законні інтереси, життя і здоров`я людей, навколишньому природному середовищу чи безпеці держави.
У свою чергу, порушення контролюючим органом будь-яких вимог щодо призначення та проведення перевірки призводить до відсутності правових наслідків такої.
Таким чином, у випадку незаконності перевірки, прийнятий за її результатами акт індивідуальної дії підлягає визнанню протиправним та скасуванню.
Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом у постановах від 04.02.2019 у справі № 807/242/14, від 31.01.2023 у справі № 540/1245/20, від 19.04.2024 у справі № 260/1885/19, від 30.01.2026 року № 320/18444/24.
Зазначена правова позиція Верховного Суду в силу приписів частини 5 статті 242 КАС України є застосовною до спірних правовідносин.
Як зазначалося вище, позапланова виїзна перевірка позивача проведена у жовтні 2024 року, тобто під час дії запровадженого воєнного стану, на підставі постанови НКРЕКП від 17.09.2024 року № 1624, у якій підставою для проведення перевірки визначено норму пункту 2 частини 7 статті 19 Закону № 1540-VIII, Постанову КМУ № 303 від 13.03.2022 року, а також лист НЕК "Укренерго" від 06.09.2024 року № 01/55461.
Суд зауважує, що Постанова Кабінету Міністрів України № 303 не містить прямої вимоги щодо детального мотивування рішення про проведення позапланового заходу державного нагляду. 
Водночас, прийнята відповідачем постанова № 1624 від 17.09.2024 року про призначення позапланової перевірки є індивідуальним адміністративним актом процедурного характеру, який породжує для суб`єкта господарювання юридичний обов`язок допустити проведення заходу державного нагляду, у зв`язку з чим до неї за аналогією закону підлягають застосуванню положення статті 72 Закону України № 2073-IX від 17.02.2022 року "Про адміністративну процедуру" в частині вимог до мотивування адміністративного акта. 
При цьому така постанова повинна містити обґрунтування фактичних та правових підстав її прийняття, а в умовах дії Постанови Кабінету Міністрів України № 303 - також належне підтвердження наявності виняткових підстав для проведення позапланового заходу державного нагляду.
Разом з тим, формальне посилання у постанові НКРЕКП № 1624 від 17.09.2024 року на Постанову № 303 та лист НЕК "Укренерго" саме по собі не підтверджує наявності передбачених цією постановою Уряду умов для застосування відповідного винятку та не замінює обов`язку Регулятора навести належне обґрунтування його застосування.
Призначаючи перевірку, відповідач не покликався на очевидний характер загрози правам, законним інтересам, життю та здоров`ю людини, навколишньому природному середовищу чи безпеці держави діями позивача, не обґрунтував значний негативний характер такої загрози.
Обґрунтовуючи правомірність призначення перевірки, відповідач стверджує, що призначення перевірки у зв`язку з надходженням листа НЕК "Укренерго" від 06.09.2024 № 01/55461 відповідає положенням пункту 2 частини сьомої статті 19 Закону № 1540-VIII.
Однак, посилання відповідача на зазначену норму в даному випадку є помилковим, оскільки вона передбачає можливість проведення позапланової перевірки на підставі обґрунтованого звернення фізичної або юридичної особи про порушення суб`єктом господарювання її законних прав. 
Проте, у листі НЕК "Укренерго" від 06.09.2024 року № 01/55461 не зазначено про порушення АТ "Житомиробленерго" будь-яких прав чи законних інтересів безпосередньо НЕК "Укренерго". Зміст листа по суті є інформативним і зводиться до повідомлення про результати моніторингу, опис можливих порушень Ліцензійних умов та прохання в межах повноважень вжити заходи регуляторного впливу шляхом проведення позапланових перевірок. Таким чином, відсутній ключовий елемент, який прямо вимагається пунктом 2 частини 7 статті 19 - звернення саме щодо порушення прав заявника.
Отже, вказаний лист за своїм змістом не є зверненням юридичної особи про порушення її законних прав у розумінні пункту 2 частини 7 статті 19 Закону № 1540-VIII та не може розглядатися як самостійна підстава для призначення позапланової перевірки.
Серед іншого слід зазначити, що з матеріалів справи, а саме листа Держенергонагляду від 12.08.2024 року № 7/5.4-3211 та листа Міненерго від 15.08.2024 року № 26/1.1-4.4-20144 убачається, що підставою для звернення НЕК "Укренерго" до НКРЕКП листом № 01/55461 від 06.09.2024 року стали обставини, які були предметом попередніх заходів державного контролю, зокрема, щодо позивача, та врегульовані в межах передбаченої законом процедури державного контролю, шляхом видачі припису від 18.07.2024 року та подальшої перевірки його виконання, за результатами якої підтверджено усунення виявлених порушень.
За таких обставин факт надходження листа № 01/55461, у якому висновки фактично зводилися до припущення про можливе існування ознак порушень, а не до констатації нових встановлених фактів порушення Ліцензійних умов, в умовах воєнного стану міг бути підставою для розгляду НКРЕКП питання щодо необхідності здійснення позапланового заходу державного нагляду (контролю) лише за наявності та належного підтвердження обставин, визначених Постановою Кабінету Міністрів України № 303 від 13.03.2022, які виправдовували відступ від установленого на період воєнного стану обмеження щодо здійснення заходів державного нагляду (контролю).
Обґрунтування щодо наявності передбачених Постановою № 303 виняткових підстав для проведення перевірки було наведено відповідачем фактично лише після ухвалення Верховним Судом постанови від 30.03.2026 року, якою справу № 240/23207/24 було направлено на новий розгляд та звернуто увагу на необхідність перевірки дотримання вимог цієї постанови.
Водночас, суд виходить із того, що правомірність рішення суб`єкта владних повноважень підлягає оцінці з огляду на обставини, які існували та були відомі на момент його прийняття. Тому наявність чи відсутність передбачених Постановою № 303 виняткових підстав для проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) має оцінюватися станом на дату прийняття постанови від 17.09.2024 року про проведення такої перевірки, а не з урахуванням доводів і пояснень, наведених відповідачем у подальшому під час судового розгляду справи.
З огляду на викладене, суд не може визнати наведені відповідачем під час судового розгляду доводи належним обґрунтуванням правомірності прийняття рішення про проведення позапланової виїзної перевірки позивача, оскільки такі доводи не були покладені в його основу на момент прийняття. Водночас, навіть їх зміст не свідчить про наявність обставин, з якими Постанова № 303 пов`язує можливість проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) в умовах воєнного стану.
Слід зауважити, що з урахуванням змісту Постанови КМУ № 303 у редакції, чинній станом на час проведення перевірки, слід виходити з того, що для сфери енергетики та комунальних послуг можливість здійснення планових та позапланових заходів державного нагляду існує лише за умови наявності загрози, що має значний негативний вплив на визначені постановою цінності, та за умови прийняття відповідного рішення НКРЕКП як уповноваженим регуляторним органом.
Отже, юридично значущим є не будь-яка інформація про загальний стан функціонування енергетичної системи чи наявність потенційних ризиків, а саме встановлена та належним чином обґрунтована загроза значного негативного впливу, яка має бути конкретизована та прямо пов`язана з необхідністю проведення позапланового заходу державного нагляду.
У цьому контексті лист НЕК "Укренерго" та інші подібні інформаційні матеріали могли бути приводом для реагування з боку Регулятора та підставою для аналізу викладеної в ньому інформації, однак, самі по собі вони не підтверджують наявності передбачених постановою № 303 умов для проведення позапланової перевірки в період дії воєнного стану.
Фактично доводи відповідача полягають у тому, що позивач, на його думку, не дотримувався вимог окремих положень Ліцензійних умов (зокрема підпунктів 31 та 52 пункту 2.2), у зв`язку з чим виникла необхідність проведення НКРЕКП позапланової виїзної перевірки для встановлення наявності або відсутності відповідних порушень.
Також відповідач зазначає, що ці питання пов`язані з порядком застосування протиаварійних заходів із припинення постачання електричної енергії споживачам, які вводяться оперативними командами НЕК "Укренерго", та впливом таких заходів на справедливість застосування графіків погодинного відключення електричної енергії. За позицією відповідача, це призводило до зростання соціальної напруги серед населення, що, у свою чергу, підтверджує наявність негативних наслідків, які можуть свідчити про загрозу значного негативного впливу у розумінні пункту 3 Постанови № 303.
Однак, суд вважає, що факт недовиконання позивачем окремих диспетчерських команд НЕК "Укренерго" не є безумовним доказом порушення балансу об`єднаної енергетичної системи України або виникнення загрози її операційній стійкості. 
Для висновку про наявність таких наслідків необхідним з боку Регулятора є встановлення не лише факту відхилення в обсягах у МВт, але й доведення того, що у конкретні періоди часу це відхилення мало критичне значення для функціонування енергосистеми, зокрема призвело до дефіциту резервів потужності, виходу параметрів роботи енергосистеми за допустимі межі (у тому числі частоти), необхідності застосування додаткових аварійних або обмежувальних заходів з боку оператора системи передачі, або створило реальні ризики відключення об`єктів критичної інфраструктури.
Водночас, матеріали справи не містять належних та допустимих доказів на підтвердження того, що встановлені відповідачем випадки недовиконання диспетчерських команд в конкретних випадках призвели або могли призвести до зазначених наслідків, у зв`язку з чим наведені доводи відповідача ґрунтуються лише на фіксації відхилень від доведених обсягів без належного обґрунтування їх впливу на стійкість та безпеку енергосистеми.
Аналогічно, посилання відповідача на відмінність обсягів відключення між окремими чергами споживачів при застосуванні графіків погодинних відключень у окремі періоди саме по собі не свідчить про наявність системного порушення чи загрози, що має визначений законодавством рівень значущості та значний негативний вплив на права, законні інтереси, життя та здоров`я людини, а також на навколишнє природне середовище. 
ГПВ є нормативно визначеним механізмом поетапного та чергового обмеження електропостачання в умовах дефіциту електричної енергії, який застосовується до всіх споживачів за заздалегідь встановленими правилами через поділ на черги.
Відхилення у тривалості або часі відключення окремих черг можуть бути зумовлені технічними особливостями балансування навантаження в умовах дефіциту потужності та складної оперативної ситуації в ОЕС України і самі по собі не свідчать про встановлення різних умов для споживачів, які перебувають в однаковому становищі.
Суд не заперечує, що нерівномірне застосування графіків погодинних відключень потенційно могло викликати суспільне невдоволення серед населення.
Разом з тим, згідно інформації з наявного у справі листа Управління Держенергонагляду у Житомирській області (т.1 а.с. 156), зареєстрованого в АТ "Житомиробленерго" за вх. № 1094-1 від 21.10.2024 року, в січні, лютому, березні, квітні та травні 2024 року звернення споживачів з питань застосування графіків погодинних відключень не надходили; в червні 2024 року розглянуто 1 звернення; в липні 2024 року – 24 звернення; в серпні 2024 року - 7 звернень; у вересні - 13 звернень.
На думку суду, наведені дані щодо звернень споживачів не підтверджують досягнення рівня загальнодержавної значущості, системності або істотності негативних наслідків, необхідного для застосування критеріїв Постанови № 303. 
Суд зазначає, що сам по собі факт надходження звернень споживачів щодо застосування графіків погодинних відключень не є юридично значущим показником так званої "соціальної напруги", оскільки не містить відомостей про їх зміст, обґрунтованість та характер порушених питань. Відсутність аналізу таких звернень унеможливлює встановлення того, чи йдеться про скарги на неправомірні дії позивача, чи про звернення, зумовлені загальною ситуацією функціонування об`єднаної енергетичної системи України.
Крім того, відповідачем не визначено жодних об`єктивних критеріїв, за якими кількість звернень може бути кваліфікована як "соціальна напруга", та не доведено, що таке явище у конкретному випадку досягло рівня загрози, яка має значний негативний вплив у розумінні Постанови КМУ №303. 
Навіть у разі наявності обґрунтованих скарг споживачів такі обставини не можуть розцінюватися як такі, що свідчать про виникнення загрози для прав та законних інтересів невизначеного кола осіб, їх життя і здоров`я чи безпеки держави, а відтак не можуть бути підставою для висновку про існування виняткових умов для проведення позапланового заходу державного контролю.
Посилання відповідача на Стратегію національної безпеки України та загальне значення енергетичної безпеки держави також не може бути визнане достатнім обґрунтуванням правомірності проведення позапланової перевірки, за результатами якої прийнято оскаржувану постанову, оскільки такі доводи відповідача фактично зводяться до загальних міркувань щодо важливості енергетичної безпеки держави та припущень про можливі негативні наслідки застосування графіків погодинних відключень, однак, не підтверджують наявності конкретної, доведеної та індивідуалізованої загрози від дій або бездіяльності позивача, яка відповідно до пункту 3 Постанови № 303 могла б обґрунтовувати проведення позапланової перевірки в умовах дії воєнного стану.
Відповідно до частини 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України обов`язок щодо доведення правомірності прийнятого рішення, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень покладається на відповідача.
Зважаючи на наведене, суд дійшов висновку, що відповідачем не доведено наявності виключних підстав для проведення позапланового заходу державного контролю в умовах дії воєнного стану, передбачених Постановою Кабінету Міністрів України №303.
Суд також враховує інші істотні порушення, допущені відповідачем під час призначення та проведення позапланового заходу державного контролю, на які звернув увагу позивач, та які у сукупності ставлять під сумнів його законність.
Зокрема, як зазначалося вище, відповідно до посвідчення № 134 від 26.09.2024 року, виданого на підставі постанови НКРЕКП № 1624 від 17.09.2024 року, визначально встановлено строк проведення позапланової виїзної перевірки з 01.10.2024 по 14.10.2024 року.
Подальшим посвідченням від 11.10.2024 року, що посилається на те саме рішення Регулятора від 17.09.2024 та доповідну записку як внутрішній службовий документ, змінено дні проведення перевірки та фактично продовжено її здійснення поза межі первісно визначеного строку.
Однак, суд вважає посилання відповідача на пункт 3 постанови НКРЕКП від 01.03.2022 року № 335 як на правову підставу для оформлення нового посвідчення та фактичної зміни строків проведення позапланової виїзної перевірки необґрунтованим.
Частинами другою та сьомою статті 19 Закону № 1540-VIII встановлено імперативний порядок здійснення позапланової виїзної перевірки та визначено, що її проведення здійснюється на підставі рішення Регулятора, а зміна строку проведення перевірки допускається виключно за рішенням Регулятора у разі великих обсягів перевірки. Таким чином, закон прямо визначає вичерпний перелік юридичних підстав для встановлення та зміни строків контрольного заходу.
Постанова НКРЕКП № 335 є підзаконним нормативно-правовим актом, який не може змінювати або розширювати вимоги закону, а також запроваджувати альтернативний порядок зміни строків проведення позапланових перевірок. Вона може регулювати лише організаційні особливості здійснення контрольних заходів у межах та спосіб, визначені законом, але не може підміняти собою передбачене законом рішення Регулятора як єдину допустиму форму волевиявлення щодо зміни строків перевірки.
Отже, навіть за умови існування внутрішніх процедур, передбачених постановою №335, такі процедури не звільняють Регулятора від обов`язку дотримання вимог статті 19 Закону та не можуть бути підставою для зміни строку або графіка проведення перевірки без прийняття відповідного рішення Регулятора. Посилання на доповідну записку та обставини воєнного стану також не замінює встановленої законом форми прийняття рішення і не створює самостійної правової підстави для зміни строків перевірки.
Таким чином, оформлення нового посвідчення та зміна строків проведення позапланової виїзної перевірки на підставі постанови № 335 та службової доповідної записки здійснені поза межами повноважень, визначених статтею 19 Закону України "Про НКРЕКП", та не відповідають імперативним вимогам щодо порядку зміни строків державного контролю.
Відтак, перевірка в частині її проведення поза межами строку, визначеного посвідченням від 26.09.2024 року, здійснена без належної правової підстави.
Посилання відповідача на оголошення повітряних тривог як підставу для перенесення окремих днів проведення позапланової виїзної перевірки суд оцінює критично, оскільки наведені обставини не свідчать про об`єктивну неможливість здійснення перевірочних дій у відповідні робочі дні. Згідно з наданими даними, тривоги мали епізодичний та тимчасовий характер: їх тривалість коливалась від 30 хвилин до приблизно 2 годин 50 хвилин і не охоплювала жодного повного робочого дня з 08:00 до 17:00. 
Після припинення тривог або до їх оголошення у кожному з випадків існувала істотна частина робочого часу, достатня для продовження або відновлення перевірочних заходів у той самий день та того обсягу питань, які визначено відповідачем. Отже, зазначені обставини не виключали можливості проведення перевірки у межах визначених днів, а могли зумовлювати лише тимчасове призупинення робіт, що не змінює перебігу строку позапланової виїзної перевірки та не створює правових підстав для перенесення або виключення окремих днів її проведення.
Крім цього, на думку суду, істотним порушенням є визначення відповідачем предмета позапланової виїзної перевірки АТ "Житомиробленерго".
При цьому суд враховує, що відповідно до частини сьомої статті 19 Закону України № 1540-VIII предмет позапланової виїзної перевірки є похідним від підстав її проведення та обмежується виключно тими питаннями, необхідність перевірки яких безпосередньо випливає з таких підстав. Отже, включення до посвідчення питань, які не є однорідними із виявленими порушеннями та не випливають безпосередньо з обставин, що стали підставою для призначення перевірки, виходить за межі повноважень контролюючого органу при здійсненні позапланового заходу державного нагляду (контролю).
З листа НЕК "Укренерго" № 01/55461 від 06.09.2024 вбачається, що підставою для ініціювання позапланового заходу були питання застосування операторами систем розподілу протиаварійних заходів, виконання оперативних команд оператора системи передачі та дотримання порядку застосування графіків обмеження електроспоживання, а також забезпечення недискримінаційного розподілу навантаження. Це кореспондує насамперед підпункту 31 пункту 2.2 Ліцензійних умов №1470 (припинення електроживлення у визначеному порядку) та підпункту 52 пункту 2.2 Ліцензійних умов №1470 (дотримання стандартів операційної безпеки), а також нормам Кодексу системи розподілу і Кодексу системи передачі щодо виконання оперативних команд та застосування обмежень.
Натомість, у посвідченні про проведення перевірки №134, а в подальшому у посвідченні № 153 НКРЕКП визначила питання для перевірки (предмет) значно ширше, ніж зазначено у зверненні НЕК. Окрім підпунктів 31 і 52 пункту 2.2 Ліцензійних умов, до перевірки включено підпункт 5 пункту 2.2 (виконання рішень НКРЕКП), підпункт 8 пункту 2.2 (функціонування вебсайту, засоби комунікації, особисті кабінети та оприлюднення інформації), абзаци третього та одинадцятого підпункту 22 пункту 2.2 (оприлюднення інформації про послуги, якість та інші обов`язкові дані), частину 1 статті 22 і частину 2 статті 45 Закону України "Про ринок електричної енергії" (недискримінаційний доступ і надання послуг), пункт 10.5.15 глави 10.5 розділу X Кодексу системи розподілу №310 (відповідальність за обґрунтованість і розподіл розвантаження), а також вимоги пункту 6 постанови НКРЕКП №349 від 26.03.2022 щодо оприлюднення та оновлення інформації про перерви електроживлення.
В акті перевірки № 360 перелік встановлених порушень ще ширший, ніж у посвідченні № 134. Додатково до вже зазначених у посвідченні вимог встановлено порушення підпункту 21 пункту 2.2 Ліцензійних умов (збереження інформації для аналізу якості послуг), підпункту 32 пункту 2.2 Ліцензійних умов (відновлення електроживлення), частини 6 статті 44 Закону України "Про ринок електричної енергії" (беззаперечне виконання оперативних команд оператора системи передачі), частини 3 статті 46 цього Закону (загальний обов`язок дотримання ліцензійних умов і НПА), пунктів 10.5.4, 10.5.8 та 10.5.12 глави 10.5 розділу X Кодексу системи розподілу № 310 (розподіл навантаження, недискримінаційність, порядок повідомлення про відключення), пункту 1.5 розділу VII Кодексу системи передачі №309 (беззаперечне виконання оперативних команд), а також підпункту 3 пункту 2.3 Типового договору про диспетчерське управління.
При цьому ні акт перевірки, ні оскаржувана постанова не містять обґрунтування того, що включені до посвідчення на проведення перевірки питання щодо функціонування вебсайту ліцензіата, роботи особистих кабінетів, оприлюднення інформації та виконання інших інформаційних обов`язків є однорідними із порушеннями, які стали підставою для проведення позапланової перевірки, або безпосередньо з них випливають.
За таких умов формування відповідачем підстав для позапланового заходу та розширення предмета перевірки виходить за межі реагування на конкретну визначену законом підставу та також свідчить про недотримання вимог частини сьомої статті 19 Закону України "Про НКРЕКП".
Окремо суд звертає увагу на той факт, що в ході проведення позапланового заходу державного нагляду та до моменту формування висновків Акта перевірки №360 у розпорядженні відповідача перебував лист НЕК "Укренерго" від 11.10.2024 №01/63604 (т.1 а.с.29), підписаний тією самою посадовою особою, що й лист №01/55461, а саме директором з управління ОЕС України - головним диспетчером ОСОБА_1 , в якому зазначено, що за період з 01.06.2024 по 30.09.2024 відсутні зафіксовані випадки невиконання диспетчерських команд НЕК "Укренерго" з боку диспетчерів АТ "Житомиробленерго", а також підтверджується фактичне виконання відповідних команд після їх віддання.
Зазначений документ не був відображений та не отримав оцінки в акті перевірки, попри його значення для встановлення обставин дотримання позивачем вимог оперативно-диспетчерської дисципліни.
Неврахування цього листа свідчить про неповноту з`ясування відповідачем обставин, що мають значення для правильного встановлення фактичних даних у межах проведення позапланового заходу державного нагляду, та ставить під сумнів обґрунтованість висновків акта перевірки № 360 у частині наявності порушень, пов`язаних із виконанням оперативних команд оператора системи передачі.
За таких обставин, суд дійшов висновку, що Акт перевірки № 360 не є результатом належно проведеної контрольної процедури і не може розглядатися як достатня та допустима фактична основа для індивідуального акта відповідача. Встановлені в ньому висновки щодо порушень вплинули на оцінку їх характеру, обсягу та серйозність, а отже і на визначення виду та розміру застосованих заходів реагування. Тому використання такого акта як підстави для санкцій не є обґрунтованим.
Таким чином, встановлені судом порушення порядку призначення та проведення позапланової перевірки, зокрема відсутність належних підстав для її здійснення та інші процедурні порушення є самостійними та достатніми підставами для визнання такої перевірки незаконною в цілому. 
Відповідно, постанова відповідача № 1930 від 13.11.2024 року, прийнята за наслідками такої перевірки, є похідною від незаконної процедури контролю та підлягає визнанню протиправною і скасуванню як така, що не ґрунтується на належних і допустимих доказах.
Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що позовні вимоги Акціонерного товариства "Житомиробленерго" до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, є такими, що ґрунтуються на вимогах чинного законодавства, а тому підлягають задоволенню.
Відповідно до вимог ст.ст.139-143 КАС України судові витрати позивача у вигляді судового збору в сумі 4956,58 грн. підлягають відшкодуванню шляхом стягнення за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Керуючись статтями 2, 77, 90, 139-143, 242-246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

вирішив:

Позов Акціонерного товариства "Житомиробленерго" (вул. Віктора Косенка, 32/8, м. Житомир, 10008, код ЄДРПОУ 22048622) до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (вул. Сім`ї Бродських, 19, м. Київ, 03057, ЄДРПОУ 39369133) про визнання протиправною та скасування постанови № 1930 від 13.11.2024 року про застосування санкцій задовольнити.
Визнати протиправною та скасувати постанову Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, від 13.11.2024 року №1930 "Про застосування санкцій до АТ "Житомиробленерго" за порушення Ліцензійних умов з розподілу електричної енергії та недотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії".
Стягнути на користь Акціонерного товариства "Житомиробленерго" за рахунок бюджетних асигнувань Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, судовий збір в сумі 4956,58 грн. (чотири тисячі дев`ятсот п`ятдесят шість гривень 58 коп).
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
Рішення суду може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Н.М. Майстренко

02.09.26