ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 серпня 2026 року 
м. Київ

справа № 340/4506/25
адміністративне провадження № К/990/14723/26 
Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду: 
судді-доповідача Шевцової Н.В.,
суддів: Тацій Л.В.,  Стеценка С.Г., 
розглянув у порядку письмового провадження як суд касаційної інстанції адміністративну справу №340/4506/25 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Кіровоградській області (далі - ГУ ДСНС у Кіровоградській області, відповідач) про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії
за касаційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 05.09.2025 (суддя Дегтярьова С.В.) та постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 09.03.2026 (головуючий суддя Чабаненко С.В., судді Сафронова С.В., Білак С.В.) 
УСТАНОВИВ:
ІСТОРІЯ СПРАВИ
Короткий зміст позовних вимог та їх обґрунтування 
1. ОСОБА_1 звернувся до Кіровоградського окружного адміністративного суду з позовом до ГУ ДСНС у Кіровоградській області, в якому просить:
- визнати протиправними дії ГУ ДСНС у Кіровоградській області щодо зменшення в довідці від 30.07.2024 №5504-4462/5517.1 про розмір грошового забезпечення ОСОБА_1 станом на 01.01.2023 щомісячних додаткових видів грошового забезпечення та премії у відсотковому розмірі;
- зобов`язати ГУ ДСНС у Кіровоградській області оформити та надати до Головного управління Пенсійного фонду України у Кіровоградській області (далі - ГУ ПФУ у Кіровоградській області) оновлену довідку про розмір грошового забезпечення ОСОБА_1 станом на 01.01.2023 із включенням таких відомостей: надбавки за особливості проходження служби у розмірі (50% посадового окладу з урахуванням окладу за військовим (спеціальним) званням та надбавки за вислугу років); премії (192% посадового окладу), які встановлені на 2023 рік, та обчислених з урахуванням розмірів встановлених окладів станом на 2023 рік та розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановлених статтями 7 законів України про Державний бюджет України, відповідно на 2023 рік, для перерахунку пенсії з 01.02.2023.
2. На обґрунтування позовних вимог представниця позивача зазначила, що відповідач у довідці про розмір грошового забезпечення станом на 01.01.2023 для перерахунку пенсії позивачу неправильно вказав розміри надбавки за особливості проходження служби та премії. Так, зазначену надбавку відповідач розрахував не на основі окладу за військовим (спеціальним) званням та надбавки за вислугу років, які належало обчислити з використанням розміру прожиткового мінімуму станом на 01.01.2023, а розмір премії протиправно зменшив до 28% замість належних 192%. 
Обставини справи
3. Кіровоградський окружний адміністративний суд 28.06.2024 ухвалив рішення у справі №340/556/24 за позовом ОСОБА_1 до ГУ ДСНС у Кіровоградській області, яким позов задовольнив частково та зобов`язав відповідача оформити й подати до ГУ ПФУ в Кіровоградській області довідку про розмір грошового забезпечення ОСОБА_1 за нормами, чинними на 01.01.2023, відповідно до вимог статей 43 і 63 Закону України від 09.04.1992 №2262-ХІІ «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» (далі - Закон №2262-ХІІ) із врахуванням положень постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 №704 «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб» (далі - Постанова №704) щодо визначення посадового окладу і окладу за військовим званням шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, на відповідний тарифний коефіцієнт, для здійснення обчислення та перерахунку пенсії з 01.02.2023. 
4. На виконання зазначеного судового рішення, яке набрало законної сили, відповідач підготував та направив до ГУ ПФУ в Кіровоградській області довідку від 30.07.2024 №5504-4462/5517.1 про розмір грошового забезпечення позивача для перерахунку його пенсії станом на 01.01.2023.
5. Ця довідка містить такі складові грошового забезпечення: посадовий оклад - 4700 грн, оклад за військовим званням (старший прапорщик) - 1560 грн, надбавка за вислугу років (45% від посадового окладу та окладу за військовим званням) - 2817,00 грн, надбавка за особливості проходження служби (50% від посадового окладу, окладу за військовим званням, надбавки за вислугу років) - 4538,50 грн, премія (28% від посадового окладу) - 1316 грн, усього - 14931,50 грн. 
6. Не погоджуючись із розмірами надбавки за особливості проходження служби та премії, які містить довідка, позивач звернувся з цим позовом до суду.
Короткий зміст рішень судів першої та апеляційної інстанції
7. Дніпропетровський окружний адміністративний суд рішенням від 05.09.2025, залишеним без змін постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 09.03.2026, у задоволенні позовних вимог відмовив.
8. Ухвалюючи таке рішення, суд першої інстанції, з яким погодився суд апеляційної інстанції, виходив із того, що розміри посадового окладу, окладу за військовим званням та надбавки за вислугу років, які містить довідка, не є спірними у цій справі. Постанова №704 не встановлює конкретні відсоткові розміри надбавки за особливості проходження служби та премії. Водночас Інструкція про порядок виплати грошового забезпечення та одноразової грошової допомоги при звільненні особам рядового і начальницького складу служби цивільного захисту, яку затверджено наказом Міністерства внутрішніх справ України від 20.07.2018 №623 (далі - Інструкція №623), визначає, що надбавка за особливості проходження служби виплачується у п`ятдесятивідсотковому розмірі посадового окладу, окладу за спеціальним званням та надбавки за вислугу років. Відтак, перевіривши правильність математичного обчислення надбавки за особливості проходження служби, суди попередніх інстанцій дійшли висновку, що відповідач розрахував її розмір правильно.
9. Щодо розрахунку розміру премії суди попередніх інстанцій виходили з того, що відповідно до пунктів 1, 8 розділу XVI Інструкції №623 преміювання осіб рядового і начальницького складу здійснюється в межах фонду преміювання, утвореного в розмірі, визначеному наказом ДСНС на відповідний рік, але не менше 10 відсотків фонду посадових окладів. З огляду на зазначене суди попередніх інстанцій дійшли висновку, що відповідач не мав підстав для включення до довідки премії в розмірі 192%, оскільки протягом 2023 року військовослужбовцям начальницького складу за посадою, прирівняною до тієї, яку обіймав позивач до звільнення з військової служби, премію виплачували в різних розмірах залежно від рішення керівника.
Короткий зміст та обґрунтування наведених у касаційній скарзі вимог
10. Позивач звернувся до Верховного Суду з касаційною скаргою, в якій просить скасувати рішення судів попередніх інстанцій і ухвалити нове, яким позов задовольнити повністю. 
11. У касаційній скарзі представниця позивача зазначила, що подала її на підставі пункту 1 частини четвертої статті 328 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) з огляду на те, що суди попередніх інстанцій неправильно застосували положення статей 43, 63 Закону України від 09.04.1992 №2262-XІІ «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» (далі - Закон №2262-XІІ), Постанови №704, а також Порядку проведення перерахунку пенсій, призначених відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.02.2008 №45 (далі - Порядок №45), без урахування правової позиції Верховного Суду у подібних правовідносинах, викладеної у постанові від 30.09.2025 у справі №440/11424/24, щодо зазначення в довідці про розмір грошового забезпечення позивача станом на 01.02.2023 для здійснення обчислення та перерахунку з цієї дати пенсії відомостей про надбавку за особливості проходження служби та премію у середньому розмірі, що фактично були виплачені за місяць, у якому виникло право на перерахунок пенсії за відповідною посадою, з якої позивач звільнився на пенсію.
12. У цьому ж контексті представниця позивача зауважує, що в постанові від 31.07.2025 у справі №440/10453/24 Верховний Суд наголосив, що у довідці про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсії відсоткове значення надбавки за особливості проходження служби та премії належить указувати у середньому розмірі, що фактично виплачений за місяць, у якому виникло право на перерахунок пенсії за відповідною посадою (посадами) у тому державному органі, звідки особа звільнилася на пенсію. Аналогічно цьому у постанові від 23.05.2024 у зразковій справі №380/19324/23 Велика Палата Верховного Суду зазначила, що надбавка за особливості проходження служби та премія у довідках про розмір грошового забезпечення, які видаються особам, пенсію яким призначено відповідно до Закону №2262-XII на виконання рішення суду у справах щодо визначення розміру посадового окладу та окладу за військовим званням, які обчислені шляхом множення відповідних коефіцієнтів, зазначених у Постанові №704, на розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, зазначаються у середніх розмірах, що фактично виплачені за місяць, у якому виникло право на перерахунок пенсії за відповідною посадою (посадами) у тому державному органі, звідки особа звільнилася на пенсію.
13. Тож, обґрунтовуючи позицію щодо належного розміру надбавки за особливості проходження служби, представниця позивача зазначає, що за підпунктом 1 пункту 5 Постанови №704 керівникам державних органів надано право визначати надбавку за особливості проходження служби в розмірі до 100% посадового окладу з урахуванням окладу за військовим (спеціальним) званням та надбавки за вислугу років. Що ж до розміру премії представниця позивача зауважує, що згідно з підпунктом 2 пункту 5 Постанови №704 керівникам державних органів надано право здійснювати преміювання військовослужбовців (крім військовослужбовців строкової військової служби), осіб рядового і начальницького складу відповідно до їх особистого внеску в загальний результат служби в межах фонду преміювання, утвореного в розмірі не менш як 10% посадових окладів та економії фонду грошового забезпечення.
14. З огляду на зазначене представниця позивача доводить, що чинне нормативне регулювання не встановлює фіксованих розмірів спірних додаткових видів грошового забезпечення, які враховуються для перерахунку пенсії, а лише передбачає мінімальні або ж граничні розміри цих складових грошового забезпечення. Поряд із цим представниця позивача наполягає, що згідно з абзацом п`ятим пункту 5 Порядку №45 у довідці про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсії відсоткове значення надбавки за особливості проходження служби та премії належить указувати в середньому розмірі, що фактично виплачений за місяць, в якому виникло право на перерахунок пенсії за відповідною посадою (посадами) у тому державному органі, звідки особа звільнилася на пенсію.
15. Крім того, скаржниця доводить, що оскаржувані судові рішення суди попередніх інстанцій ухвалили з порушенням норм процесуального права, оскільки не дослідили письмовий доказ - лист ГУ ПФУ в Кіровоградській області від 08.11.2023 №5501-6996/5517.1 про розміри щомісячних додаткових видів грошового забезпечення та розмір щомісячної премії за відповідною (аналогічною) посадою «командира відділення 1-ї самостійної державної пожежної частини м. Кіровограда ГУ МНС України в Кіровоградській області» станом на 01.01.2023, а саме: надбавки за особливості проходження служби - 50%, премії - 192%.
Позиція відповідача
16. Відповідач подав відзив на касаційну скаргу, в якому спростовує наведені в ній доводи та просить залишити її без задоволення. 
17. Обґрунтовуючи заперечення, представниця відповідача наполягає, що відповідач обрахував спірну надбавку правильно, адже дотримався приписів Інструкції №623. 
18. Скаржниця також стверджує, що накази ГУ ПФУ в Кіровоградській області про встановлення відсоткового розміру премії не можуть вважатися обставиною, яка відповідно до статей 43, 51, 63 Закону №2262-XII змінює розмір пенсії, а отже зумовлює необхідність формування оновленої довідки. У цьому ж контексті представниця відповідача посилається на постанову Великої Палати Верховного Суду від 13.05.2020 у справі №592/5164/16-а, у якій зазначено, що накази Міністра оборони України, які встановлювали розмір премії для військовослужбовців, є відомчими, внутрішніми документами, мають тимчасовий характер, не містять нормативно-правових приписів та не породжують будь-яких правових підстав для проведення перерахунку пенсії військовослужбовців відповідно до частини третьої статті 63 Закону №2262-XII. 
19. Водночас посилання у касаційній скарзі на правову позицію Верховного Суду у справі №380/19324/23 представниця відповідача вважає помилковим через, на її думку, відмінність предметів спору в зазначеній та у розглядуваній справах. 
Процесуальні дії у справі та клопотання учасників справи
20. Касаційна скарга відповідача надійшла до Верховного Суду 01.04.2026.
21. Верховний Суд ухвалою від 20.04.2026 відкрив касаційне провадження за касаційною скаргою та витребував з Кіровоградського окружного адміністративного суду справу №340/4506/25.
22. Справа №340/4506/25 надійшла до Верховного Суду 27.05.2026.
23. Ухвалою Верховного Суду від 19.08.2026 справу призначено до розгляду в порядку письмового провадження за наявними матеріалами без повідомлення та виклику учасників справи колегією у складі трьох суддів.
24. Під час касаційного розгляду цієї справи учасники справи клопотань не заявили.
ПОЗИЦІЯ ВЕРХОВНОГО СУДУ
Релевантні джерела права й акти їх застосування. Оцінка висновків судів попередніх інстанцій і доводів учасників справи
25. Частиною першою статті 341 КАС України визначено, що суд касаційної інстанції переглядає судові рішення в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, та на підставі встановлених фактичних обставин справи перевіряє правильність застосування судом першої чи апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права.
26. Суд касаційної інстанції не має права встановлювати або вважати доведеними обставини, що не були встановлені у рішенні або постанові суду чи відхилені ним, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими, збирати чи приймати до розгляду нові докази або додатково перевіряти докази (частина друга статті 341 КАС України).
27. Верховний Суд, перевіривши доводи касаційної скарги в межах касаційного перегляду, які визначені у статті 341 КАС України, а також оцінюючи правильність того, як суди застосували норми матеріального права у спірних правовідносинах та чи дотрималися вони процесуальних норм, виходить із такого.
28. Відповідно до статті 8 Конституції України в Україні визнається і діє принцип верховенства права. Конституція України має найвищу юридичну силу. Закони та інші нормативно-правові акти приймаються на основі Конституції України і повинні відповідати їй. Норми Конституції України є нормами прямої дії. Звернення до суду для захисту конституційних прав і свобод людини і громадянина безпосередньо на підставі Конституції України гарантується.
29. На підставі частин першої і другої статті 55 Конституції України права і свободи людини і громадянина захищаються судом. Кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.
30. Згідно із частиною першою статті 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
31. Так, частиною першою статті 5 КАС України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист, зокрема, шляхом: визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень; визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій; визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії.
32. Відповідно до частини другої статті 19 Конституції органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
33. Згідно із частиною другою статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.
34. У цій справі спір стосується правильного розміру надбавки за особливості проходження служби та премії, які відповідач має зазначити в довідці про розмір грошового забезпечення позивача станом на 01.01.2023 для перерахунку його пенсії, яку оформлює на виконання рішення суду щодо подачі до ГУ ПФУ в Кіровоградській області оновленої довідки за нормами, чинними на 01.01.2023, відповідно до вимог статей 43 і 63 Закону №2262-ХІІ з урахуванням положень Постанови №704. 
35. Норми матеріального права Верховний Суд аналізує у цій постанові в їхній редакції, чинній на момент виникнення спірних відносин, якщо прямо не зазначає про інше. 
36. Відповідно до частини першої статті 46 Конституції України громадяни мають право на соціальний захист, що включає право на забезпечення їх у разі повної, часткової або тимчасової втрати працездатності, втрати годувальника, безробіття з незалежних від них обставин, а також у старості та в інших випадках, передбачених законом.
37. Закон №2262-ХІІ, як зазначено в його преамбулі, визначає умови, норми і порядок пенсійного забезпечення громадян України, серед інших із числа осіб, які перебували на військовій службі, визначає Закон №2262-ХІІ. Цим Законом держава гарантує гідне пенсійне забезпечення осіб, які мають право на пенсію, шляхом встановлення їм пенсій не нижче прожиткового мінімуму, визначеного законом, перерахунок призначених пенсій у зв`язку із збільшенням рівня грошового забезпечення, надання передбачених законодавством державних соціальних гарантій, вжиття на державному рівні заходів, спрямованих на їх соціальний захист.
38. Так, частиною третьою статті 43 цього Закону встановлено, що пенсії особам з числа військовослужбовців (крім військовослужбовців строкової служби) рядового, сержантського, старшинського та офіцерського складу, особам, які мають право на пенсію за цим Законом, та членам їх сімей обчислюються з розміру грошового забезпечення, враховуючи відповідні оклади за посадою, оклади та/чи доплати за військове (спеціальне) звання, військовим (спеціальним) званням, процентну надбавку (доплату) за вислугу років, щомісячні додаткові види грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії в розмірах, установлених законодавством, з якого було сплачено єдиний внесок на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, а до 01.01.2011 - страхові внески на загальнообов`язкове державне пенсійне страхування, у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.
39. У разі якщо на момент призначення або виплати пенсії відбулася зміна розміру хоча б одного з видів грошового забезпечення та/або були введені для зазначених категорій осіб нові щомісячні додаткові види грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії у розмірах, встановлених законодавством, пенсія призначається з урахуванням таких змін та/або нововведень, а призначена пенсія підлягає невідкладному перерахунку (частина вісімнадцята статті 43 Закону №2262-ХІІ).
40. Питання грошового забезпечення військовослужбовців врегульовано статтею 9 Закону №2011-XII, згідно з частиною другою якої до складу грошового забезпечення входять: посадовий оклад, оклад за військовим званням; щомісячні додаткові види грошового забезпечення (підвищення посадового окладу, надбавки, доплати, винагороди, які мають постійний характер, премія); одноразові додаткові види грошового забезпечення.
41. Грошове забезпечення виплачується у розмірах, що встановлюються Кабінетом Міністрів України, та повинно забезпечувати достатні матеріальні умови для комплектування Збройних Сил України, інших утворених відповідно до законів України військових формувань та правоохоронних органів кваліфікованим особовим складом, враховувати характер, умови служби, стимулювати досягнення високих результатів у службовій діяльності (абзац перший частини четвертої статті 9 Закону №2011-XII).
42. У абзацах першому та другому частини четвертої статті 43 Закону №2011-ХІІ законодавець передбачив, що грошове забезпечення виплачується у розмірах, що встановлюються Кабінетом Міністрів України, та повинно забезпечувати достатні матеріальні умови для комплектування Збройних Сил України, інших утворених відповідно до законів України військових формувань та правоохоронних органів кваліфікованим особовим складом, враховувати характер, умови служби, стимулювати досягнення високих результатів у службовій діяльності.
Порядок виплати грошового забезпечення визначається Міністром оборони України, керівниками центральних органів виконавчої влади, що мають у своєму підпорядкуванні утворені відповідно до законів України військові формування та правоохоронні органи, керівниками розвідувальних органів України
43. Згідно ж із частиною третьої статті 51 Закону №2262-ХІІ перерахунок пенсій у зв`язку із зміною розміру хоча б одного з видів грошового забезпечення відповідних категорій військовослужбовців, осіб, які мають право на такий перерахунок згідно з цим Законом, або у зв`язку із введенням для зазначених категорій осіб нових щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавок, доплат, підвищень) та премій у розмірах, встановлених законодавством, не проведений з вини органів Пенсійного фонду України та/або державних органів, які видають довідки для перерахунку пенсії, провадиться з дати виникнення права на нього без обмеження строком.
44. Частинами першою та другою статті 63 Закону №2262-ХІІ визначено, що перерахунок раніше призначених пенсій військовослужбовцям, особам, які мають право на пенсію за цим Законом та членам їх сімей у зв`язку із введенням в дію цього Закону провадиться за документами, що є у пенсійній справі, а також додатковими документами, поданими пенсіонерами на час перерахунку.
Якщо пенсіонер згодом подасть додаткові документи, які дають право на подальше підвищення пенсії, то пенсія перераховується за нормами цього Закону. При цьому перерахунок провадиться за минулий час, але не більш як за 12 місяців з дня подання додаткових документів і не раніше, ніж з дня введення в дію цього Закону.
45. На підставі частини четвертої статті 63 Закону №2262-ХІІ усі призначені за цим Законом пенсії підлягають перерахунку у зв`язку з підвищенням грошового забезпечення відповідних категорій військовослужбовців, осіб, які мають право на пенсію за цим Законом, на умовах, у порядку та розмірах, передбачених Кабінетом Міністрів України. У разі якщо внаслідок перерахунку пенсій, передбаченого цією частиною, розміри пенсій звільненим із служби військовослужбовцям, особам, які мають право на пенсію за цим Законом, є нижчими, зберігаються розміри раніше призначених пенсій.
46. Наведене дає підстави дійти висновку, що Кабінету Міністрів України делеговано право встановлювати умови і порядок перерахунку пенсій, а також розміри складових грошового забезпечення для його проведення.
47. Згідно з пунктом 1 Порядку №45 пенсії, призначені відповідно до Закону №2262-ХІІ, у зв`язку з підвищенням грошового забезпечення відповідних категорій військовослужбовців, осіб, які мають право на пенсію згідно із Законом, перераховуються на умовах та в розмірах, передбачених Кабінетом Міністрів України.
48. Пунктом 3 Порядку №45, серед іншого, передбачено, що на підставі списків уповноважені органи готують довідки про розмір грошового забезпечення, що враховується для перерахунку пенсій, для кожної особи, зазначеної в списку, за формою згідно з додатками 2 і 3 та у місячний строк подають їх головним управлінням Пенсійного фонду України.
Довідки видаються державним органом, з якого особи були звільнені із служби, якщо інше не передбачено цим Порядком.
49. 30.08.2017 Кабінет Міністрів України прийняв Постанову №704, за якою збільшується розмір грошового забезпечення військовослужбовців.
50. Згідно з Пунктом 2 цієї Постанови грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу складається з посадового окладу, окладу за військовим (спеціальним) званням, щомісячних (підвищення посадового окладу, надбавки, доплати, винагороди, які мають постійний характер, премії) та одноразових додаткових видів грошового забезпечення
51. Окружний адміністративний суд міста Києва рішенням від 12.12.2018 у справі №826/3858/18, залишеним без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 05.03.2019 та постановою Верховного Суду від 12.11.2019, визнав протиправними та нечинними пункти 1, 2 постанови Кабінету Міністрів України від 21.02.2018 №103 «Про перерахунок пенсій особам, які звільнені з військової служби, та деяким іншим категоріям осіб» та зміни до пункту 5 і додатка 2 Порядку №45, внаслідок чого з 05.03.2019 діє редакція пункту 5 Порядку №45, що була чинною до внесення таких змін.
52. Зазначеною редакцією пункту 5 Порядку №45 передбачено, що для перерахунку пенсій грошове забезпечення враховується у розмірі, встановленому за відповідною посадою (посадами), в межах визначеної законодавством максимальної величини бази нарахування єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування з урахуванням таких його видів: 
посадовий оклад, оклад за військовим (спеціальним) званням та відсоткова надбавка за вислугу років - у розмірах, установлених Кабінетом Міністрів України або керівником державного органу у межах його повноважень на момент виникнення права на перерахунок за відповідною посадою та військовим (спеціальним) званням; 
надбавки за знання та використання в роботі іноземної мови, почесне звання «заслужений» чи «народний», службу в умовах режимних обмежень, спортивні звання, доплата за науковий ступінь кандидата або доктора наук та вчене звання - у розмірах, установлених Кабінетом Міністрів України на момент виникнення права на перерахунок, якщо вони були фактично встановлені особі;
щомісячні надбавки, доплати та підвищення, конкретні розміри яких за відповідними посадами (категоріями) установлені Кабінетом Міністрів України - у зазначених розмірах на момент виникнення права на перерахунок;
інші щомісячні надбавки, доплати (крім доплати, розмір якої визначається як різниця між розміром грошового забезпечення до і після запровадження нових умов його виплати), підвищення та щомісячна премія - у середніх розмірах, що фактично виплачені за місяць, у якому виникло право на перерахунок пенсії за відповідною посадою (посадами) у тому державному органі, звідки особа звільнилася на пенсію.
Додаткові види грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії, скасовані чи такі, що не виплачуються на момент виникнення права на перерахунок пенсії за відповідною посадою (посадами), крім зазначених у абзаці шостому цього пункту, для перерахунку пенсії не враховуються.
53. У правовідносинах, подібних до тих, що склалися у розглядуваній справі, Верховний Суд вже неодноразово (зокрема у постановах від 19.03.2025 у справі №460/552/24, від 19.05.2025 у справі №580/2629/25, від 31.07.2025 у справі 440/10453/24, від 30.09.2025 у справі №440/11424/24, від 20.05.2026 у справі №300/9542/24, від 08.07.2026 у справі №340/5561/25 та інших) розглядав питання щодо відсоткових розмірів надбавки за особливості проходження служби та премії, які мають бути зазначені у відповідних довідках про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсії. 
54. У зазначених справах Верховний Суд дотримувався підходу, згідно з яким на підставі положень абзацу п`ятого пункту 5 Порядку №45 у довідці про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсії відсоткове значення надбавки за особливості проходження служби та премії (розмір яких є предметом спору і в цій справі) належить указувати в середньому розмірі, що фактично виплачений за місяць, у якому виникло право на перерахунок пенсії за відповідною посадою (посадами) у тому державному органі, звідки особа звільнилася на пенсію.
55. У цьому аспекті Верховний Суд враховував свою правову позицію, висловлену в рішенні від 05.03.2024 у зразковій справі №380/19324/23, залишеному без змін постановою Великої Палати Верховного Суду від 23.05.2024, згідно з якою надбавка за особливості проходження служби та премія в довідках про розмір грошового забезпечення, які видаються особам, пенсію яким призначено відповідно до Закону №2262-XII, на виконання рішення суду, у справах щодо визначення розміру посадового окладу та окладу за військове звання, які обчислені шляхом множення відповідних коефіцієнтів, зазначених у Постанові №704, на розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, зазначаються в середніх розмірах, що фактично виплачені за місяць, у якому виникло право на перерахунок пенсії за відповідною посадою (посадами) у тому державному органі, звідки особа звільнилася на пенсію.
56. Колегія суддів уважає застосовними наведені вище правові висновки Верховного Суду, оскільки положення пункту 5 Порядку №45 стосуються всіх осіб, пенсія яким призначена за Законом №2262-ХІІ, безвідносно до уповноваженого державного органу, з якого особи звільнилися зі служби на пенсію. Відтак правовий висновок щодо необхідності обчислення зазначених додаткових видів грошового забезпечення в середньому розмірі, що фактично виплачений за відповідною посадою, є універсальним і не залежить від відомчої належності відповідача. 
57. Суди першої та апеляційної інстанцій, ухвалюючи оскаржувані рішення, виходили лише з того, що Постанова №704 не встановлює конкретного відсоткового розміру надбавки за особливості проходження служби та премії, однак не застосували положення пункту 5 Порядку №45, який регулює ці спірні правовідносини.
58. Як наслідок, під час розгляду справи суди попередніх інстанцій не з`ясували і не перевірили розмір надбавки за особливості проходження служби та премії, які виплачували за посадою, прирівняною до тієї, з якої позивач звільнився зі служби на пенсію, станом на 01.01.2023, хоча встановлення цих обставин має ключове значення для правильного вирішення цього спору.
59. Усунути ці недоліки розгляду справи на стадії касаційного перегляду з урахуванням повноважень суду касаційної інстанції неможливо.
60. За правилами статті 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи
61. Верховний Суд наголошує, що принцип офіційного з`ясування всіх обставин у справі полягає насамперед в активній ролі суду при розгляді справи. В адміністративному процесі, на відміну від суто змагального процесу, де суд оперує виключно тим, на що посилаються сторони, мають бути повністю встановлені обставини справи з метою ухвалення справедливого та об`єктивного рішення. Принцип офіційності виявляється, зокрема, в тому, що суд визначає обставини, які необхідно встановити для вирішення спору, з`ясовує, якими доказами сторони можуть обґрунтовувати свої доводи чи заперечення щодо цих обставин, а в разі необхідності суд повинен запропонувати особам, які беруть участь у справі, доповнити чи пояснити певні обставини, а також надати суду додаткові докази.
62. Частина четверта статті 9 КАС України зобов`язує суд вживати визначені законом заходи, необхідні для з`ясування всіх обставин у справі, у тому числі щодо виявлення та витребування доказів з власної ініціативи.
63. Принцип всебічного, повного та об`єктивного дослідження доказів судом при розгляді адміністративної справи закріплений частиною першої статті 90 КАС України. На виконання цього принципу суд має ретельно перевірити доводи сторін, якими вони обґрунтовують свої позовні вимоги або заперечення на позов.
64. Підсумовуючи наведене, Верховний Суд констатує, що суди першої та апеляційної інстанцій не вжили усіх визначених законом заходів та не встановили усі фактичні обставини справи, що мають значення для її правильного вирішення. 
65. Водночас відповідно до частини другої статті 341 КАС України суд касаційної інстанції не має права встановлювати або вважати доведеними обставини, які суди попередніх інстанцій не встановили у рішенні або постанові, а також вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими, збирати чи приймати до розгляду нові докази або додатково перевіряти докази.
Висновки за результатами розгляду касаційної скарги
66. На підставі пункту 2 частини першої статті 349 КАС України суд касаційної інстанції за наслідками розгляду касаційної скарги має право скасувати судові рішення судів першої та (або) апеляційної інстанцій повністю або частково і передати справу повністю або частково на новий розгляд, зокрема за встановленою підсудністю або для продовження розгляду.
67. Згідно з пунктом 1 частини першої статті 353 КАС України підставою для скасування судових рішень судів першої та (або) апеляційної інстанцій і направлення справи на новий судовий розгляд є порушення норм процесуального права, на які посилається скаржник у касаційній скарзі, яке унеможливило встановлення фактичних обставин, що мають значення для правильного вирішення справи, якщо суд не дослідив зібрані у справі докази, за умови висновку про обґрунтованість заявлених у касаційній скарзі підстав касаційного оскарження, передбачених пунктами 1- 3 частини четвертої статті 328 цього Кодексу.
68. Справа направляється до суду апеляційної інстанції для продовження розгляду або на новий розгляд, якщо порушення допущені тільки цим судом. В усіх інших випадках справа направляється до суду першої інстанції (частина четверта статті 353 КАС України).
69. Переглянувши оскаржувані судові рішення в межах доводів та вимог касаційної скарги, Верховний Суд встановив, що суди обох інстанцій порушили норми матеріального права, а тому вважає за необхідне задовольнити касаційну скаргу частково, скасувати рішення судів першої та апеляційної інстанцій і направити справу на новий розгляд до суду першої інстанції.
70. Під час нового розгляду справи суд першої інстанції має врахувати висновки цієї постанови, встановити всі обставини, що стосуються обсягу та змісту спірних правовідносин, а також надати їм правильну юридичну оцінку та ухвалити рішення відповідно до вимог статті 242 КАС України.
Судові витрати
71. За правилами частини шостої статті 139 КАС України, якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не повертаючи адміністративної справи на новий розгляд, змінить судове рішення або ухвалить нове, він відповідно змінює розподіл судових витрат.
72. Оскільки Верховний Суд не змінює судові рішення та не ухвалює нового рішення, тому і розподіл судових витрат не змінює.
Керуючись статтями 3, 341, 345, 349, 353, 355, 356, 359 Кодексу адміністративного судочинства України, Верховний Суд
ПОСТАНОВИВ:
1. Касаційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити частково.
2. Рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 05.09.2025 та постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 09.03.2026 у справі №340/4506/25 скасувати.
3. Справу №340/4506/25 направити на новий розгляд до Кіровоградського окружного адміністративного суду.
Постанова набирає законної сили з моменту її підписання суддями, є остаточною та не може бути оскаржена.

Судді | Н.В. Шевцова Л.В. Тацій   С.Г. Стеценко