Справа № 939/1488/26
Провадження № 2/629/2222/26 
ЗАОЧНЕ РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08.09.2026 року Лозівський міськрайонний суд Харківської області у складі головуючого судді Ткаченко Н.В., за участю секретаря Олексенко Т.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, суд, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач через свого представника звернулася до суду з позовною заявою до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, посилаючись на те, що 28.03.2023 року між ними було укладено шлюб, який зареєстрований Бородянським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Бучанському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ), актовий запис №40. Від даного шлюбу спільних дітей не мають. Спільне життя з відповідачем не склалося з причин відсутності взаєморозуміння, з 2023 року відносини не підтримуються, шлюб існує лише формально. Подальше спільне життя та збереження шлюбу неможливе. На підставі викладеного просить розірвати шлюб між нею та ОСОБА_2 .
Ухвалою суду від 29.06.2026 року позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито спрощене позовне провадження з повідомленням (викликом) сторін.
Позивачка в судове засідання не з`явилася, її представник надала до суду телефонограму, в якій просила проводити судове засідання без участі позивача та її представника. Позовні вимоги підтримують у повному обсязі та просять задовольнити. Проти винесення заочного рішення не заперечують. Після розірвання шлюбу повернути дошлюбне прізвище « ОСОБА_3 ».
Відповідач в судове засідання не з`явився, надав до суду заяву в якій просив справу розглянути без його участі, проти розірвання шлюбу не заперечував.
Згідно до положення ч. 3 ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Вивчивши матеріали справи, дослідивши надані до суду докази у їх сукупності були встановлені наступні факти та відповідні ним правовідносини.
Шлюб між сторонами був укладений 28.03.2023 року, який зареєстрований Бородянським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Бучанському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ), актовий запис №40. 
У сторін неповнолітніх дітей не має.
В судовому засіданні встановлено, що подружжя шлюбно-сімейних відносин не підтримують, спільно господарство не ведуть, не бажають поновити стосунки та зберегти сім`ю. Все вище викладене підтверджує, що шлюб існує лише формально та зберегти його вже неможливо.
Відповідно до ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.
Відповідно до ст. 51 Конституції України, частини першої статті 24 СК України, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування до шлюбу не допускається.
Згідно зі змістом ст. 55 СК України, дружина та чоловік зобов`язані спільно піклуватися про побудову сімейних відносин між собою та іншими членами сім`ї на почуттях взаємної любові, поваги, дружби, взаємодопомоги. Чоловік зобов`язаний утверджувати в сім`ї повагу до матері. Дружина зобов`язана утверджувати в сім`ї повагу до батька. Дружина та чоловік відповідальні один перед одним, перед іншими членами сім`ї за свою поведінку в ній.
Як вбачається зі змісту ч. 3 ст. 56 СК України, кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження, є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканість і може мати наслідки, встановлені законом.
Згідно ст. 112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
З урахуванням клопотання позивача суд після розірвання шлюбу повертає позивачу дошлюбне прізвище ОСОБА_3 .
На підставі викладеного, суд вважає позов обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню.
Позивачем вимога щодо розподілу судових витрат не заявлена, тому судом питання розподілу судового збору вирішуватися не буде.
Керуючись ст.ст. 89, 258, 259, 264-265 ЦПК України, ст.ст. 110, 112, 113 СК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити.
Розірвати шлюб між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженкою смт.Немішаєве Бородянського району Київської області, громадянкою України, та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженцем смт.Панютине Лозівського району Харківської області, громадянином України, зареєстрований 28.03.2023 року Бородянським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Бучанському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ), актовий запис №40.
Після розірвання шлюбу позивачу повернути дошлюбне прізвище « ОСОБА_3 ».
Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку безпосередньо до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Позивач: ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 адреса реєстрації: АДРЕСА_1 .
Відповідач: ОСОБА_2 , РНОКПП НОМЕР_2 , адреса реєстрації: АДРЕСА_2 .

Суддя      Наталія ТКАЧЕНКО