ВОЛИНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 липня 2026 року | Луцьк | Справа № 140/7992/26

Волинський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого - судді Лозовського О.А.,
розглянувши у письмовому провадженні за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом фізичної особи – підприємця ОСОБА_1 до Волинської митниці про визнання протиправним та скасування рішення, 

ВСТАНОВИВ:

Фізична особа-підприємець ОСОБА_1 (далі – ФОП ОСОБА_1 , позивач) звернулася з позовом до Волинської митниці (далі – митниця, митний орган, відповідач) про визнання протиправним та скасування рішення про коригування митної вартості товарів від 02.06.2026 №UA205030/2026/000009/2.
Позовні вимоги обґрунтовані тим, що на виконання умов контракту від 14.09.20205 №3/25, укладеного між ФОП ОСОБА_1 (покупець) та Польською фірмою Spolka z ograniczona odpowiedzialnoscia «AVISO LOGISTICS» (продавець), на митну територію України було ввезено сировину - зношені автомобільні шини для легкових автомобілів у кількості 1665 шт. вагою 14250 кг для подальшої їх переробки, відновлення протектора.
01.06.2026 з метою митного оформлення ввезеного товару, декларантом позивача митному органу подано митну декларацію МД №26UA205030007422U4 від 01.06.2026, а також усі документи, передбачені частиною другою статті 53 Митного Кодексу України (далі – МК України), які підтверджують складові митної вартості, яка визначена за першим методом з урахуванням витрат на транспортування товару. Однак, відповідач прийняв оскаржувані рішення, яким здійснив коригування митної вартості у зв`язку із тим, що подані документи містили розбіжності, а декларант не надав усіх додаткових документів, витребуваних митницею, для підтвердження рівня митної вартості.
На думку позивача, подані документи не містили розбіжностей, а сумніви митного органу щодо складових митної вартості товару ґрунтуються виключно на його припущеннях, а не на достовірних відомостях.
За наведених підстав позивач просить позов задовольнити.
Ухвалою Волинського окружного адміністративного суду від 24.06.2026 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі, її розгляд визначено проводити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін відповідно до статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі – КАС України).
У відзиві на позовну заяву представник відповідача позовні вимоги заперечила та у їх задоволенні просила відмовити. В обґрунтування своєї позиції вказав, що під час перевірки документів, поданих декларантом в митних цілях, встановлено розбіжності та неточності, відтак у митного органу виникли сумніви щодо достовірності заявленої митної вартості товару. 
Під час перевірки документів, поданих для підтвердження заявленої митної вартості товару встановлено, що митна вартість товару, який ввозиться на митну територію України, не може бути визнана у зв`язку з тим, що документи, які подані для підтвердження митної вартості, не містять усіх даних, необхідних для визначення митної вартості за методом обраним декларантом та містять розбіжності, а саме: 
- подана копія платіжної інструкції від 29.05.2026 №5JBKLQ5 не відповідає вимогам Закону України від 21.06.2018 №2473-VIII «Про валюту і валютні операції», Положення про здійснення операцій із валютними цінностями, затвердженого постановою Правління Національного банку України від 02.01.2019 №2, згідно з яким для здійснення платіжної операції з переказу іноземної валюти використовується платіжна інструкція в іноземній валюті, реквізити якої передбачені положенням про порядок виконання надавачами платіжних послуг платіжних інструкцій в іноземній валюті та банківських металах, затвердженим постановою Правління Національного банку України від 28.07.2008 №216; не підтверджує факт оплати за оцінюваний товар, оскільки платіж здійснено на український рахунок отримувача №UA663052990000015000007208024, що відмінний від такого рахунку №PL59102031500000370201121359, визначеного контрактом від 14.09.2025 №3/25. Отже, з огляду на положення пункту 4 частини другої статті 53 Кодексу, скаржником не надано належних документальних підтверджень ціни, що фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінюваний товар. 
- згідно п. 5.2 контракту №3/25 від 14.09.2025 навантаження товару здійснюється продавцем товару однак, згідно пункту 2.1.6 договору №5 від 03.12.2025 замовник (ФОП ОСОБА_1 ) зобов`язується забезпечити завантаження транспортного засобу у спосіб, що не перешкоджає збереження вантажу протягом перевезення; 
- на фотографіях, які долучені до акту митного огляду №UA205030/2026/200346 від 01.06.2026 встановлено наявність торгових марок автомобільних шин, зокрема «Bridgestone», «Kumho», «Continental», «Vredestein», «Barum», однак у інвойсі відсутня інформація про торгові марки, та в графі 31 декларантом не зазначено жодної такої інформації; при цьому жоден з поданих до митного оформлення документів не містить відомостей щодо фізичних характеристик товару, в тому числі: ступеня зносу, торговельної марки, виробника тощо, які, в свою чергу, мають безпосередній вплив на формування ціни такого товару та, як наслідок, його митної вартості.
У зв`язку з виявленими розбіжностями, декларанту було запропоновано надати в 10-денний термін додаткові документи.
Декларантом на вимогу митниці надано: виписку з бухгалтерської документації 1 від 08.12.2025, висновок судового експерта ОСОБА_2 25/1/243/1 від 05.12.2025, контракт продавця AVISO LOGISTICS з третіми осбами №D-5 від 22.11.2021, Комерційну пропозицію до контракту D-5 від 22.11.2021, специфікацію третіх осіб 1 від 22.11.2021, дозвіл на оброблення відходів №14667/25 від 19.09.2025, митну декларація країни експорту №26PL301010001HXHB3 від 29.05.2026, рахунок продавцю від третіх осіб НОМЕР_1 від 27.05.2026, оплату третім особам SR26IO07510979DS від 28.05.2026, установчі документи третіх осіб №0966300079012 GewA 1 від 29.08.2012, договір ДС-1 від 15.09.2025, зобов`язання ФОП ОСОБА_3 05 від 01.11.2025, відомості про наявність матеріально-техбази 3 від 01.11.2025, довідку про власність обладнання №4 від 01.11.2025, технологічний регламент №Р-2022.1 від 01.11.2025, дозвіл 723310100-47 від 29.09.2020, витяг з проекту обґрунтування обсягу викидів від 29.09.2020, висновок експерта В-707 від 23.09.2025, виписку з ЄДР 2934106221, 2010350010001868188 від 15.09.2025, витяг з веб-ресурсів www.olx.pl та www.olx.ua, фото технологічного процесу відновлення протектора, лист отримувача №1 від 01.06.2026, лист декларанта №1 від 01.06.2026. 
При цьому відповідач зазначає, що поданий до митного оформлення висновок судового експерта ОСОБА_2 від 05.12.2025 №25/1/243/1 не може бути взято до уваги як документ, що підтверджує заявлену декларантом митну вартість, оскільки: 1) для визначення вартості товару на ринку Республіки Польща надано експерту копії документів (висновку експерта від 23.09.2025 №В-707, протоколу випробувань від 24.09.2025 № 0769-П), які видані станом на вересень 2025 року, до моменту здійснення Скаржником імпорту будь-яких товарів; 2) не відповідає вимогам Національного стандарту № 1 «Загальні засади оцінки майна і майнових прав», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 10.09.2003 №1440, а саме не містить додатків з копіями всіх вихідних даних, а також у разі потреби – іншими інформаційними джерелами, які роз`яснюють і підтверджують припущення та розрахунки. При цьому згідно з Висновком (сторінка 2) 01.12.2025 експертом направлено клопотання про представлення товару для проведення його ідентифікації. 03.12.2025 замовником направлено відповідь про відсутність можливості представлення товару та надання експерту доступу до нього, у зв`язку з чим дослідження майна проводилось експертом відповідно до його опису, зазначеного в наданих документах. Крім того, експертом у Висновку зазначено, що ця обставина є фактором обмеження його достовірності щодо цього майна в частині його ідентифікації. Таким чином, оскільки Висновок складений експертом до моменту ввезення товару на митну територію України та без його ідентифікації, то неможливо зіставити такий Висновок з поставкою партії оцінюваного товару. З бухгалтерської документації надано лише виписку №1 від 08.12.2025, а саме заключну виписку з банку за період з 01.01.2025 по 05.12.2025 та з 01.12.2025 по 05.12.2025, однак інших бухгалтерських документів, згідно ЗУ «Про бухгалтерський облік» від 16.07.1999 з доповненнями та змінами, (видаткові накладні, товарно-транспортна накладна, видаткові та прибуткові касові ордери, бухгалтерські довідки) не надано. Згідно інвойсу від 28.05.2026 №FV0105/05/2026 вартість товару становить 832,5 євро або 3525,8 pln, згідно митної декларації країни експорту від 29.05.2026 №26PL301010001HXHB3 вартість товарів, яка визнана на польською митницею, становить 7347 pln. ФОП ОСОБА_1 надано пояснення з приводу платіжного доручення №5JBKLQ5 від 29.05.2026, однак у даному платіжному дорученні міститься в графі призначення платежу посилання на контракт, інформація щодо якого інвойсу здійснювався платіж – відсутня. Також, декларантом не надано: інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування; належну виписку з бухгалтерської документації. 
Декларантом на вимогу митниці не надано всіх додаткових документів та надано заяву від 01.06.2026 №1 про надання документів в повній мірі та не врахування 10-ти денного терміну.
Оскільки позивачем не було надано усіх документів на запит митного органу, які б підтверджували або визначили кількісно і достовірно складові митної вартості, митна вартість не могла бути визначена за основним методом визначення митної вартості. У зв`язку з цим декларанта повідомлено про намір прийняття рішення про коригування митної вартості товару та після проведення консультацій із декларантом, зважаючи на неможливість застосування наступних методів визначення митної вартості з причини відсутності у митного органу та декларанта відповідної інформації, митну вартість згідно зі статтею 64 Митного кодексу України визначено за резервним методом.
Митну вартість визначено за резервним методом із врахуванням обмежень, передбачених частиною третьою статті 64 МК України, яка ґрунтується на раніше визнаній (визначеній) митним органом вартості схожого товару згідно МД №26UA204060001962U7 від 23.03.2026 – «Шини пневматичні гумові, що були у користуванні, із зношеним протектором, до легкових автомобілів 225/45R17: Used tires/Вживані шини – 1429 шт. Призначені для переробки - відновлення протектора гумових шин і покришок. Використання даних шин за призначенням в наявному стані може бути небезпечним в зв`язку з нерівномірним зносом протектора, різним періодом виготовлення шин та неоднаковим малюнком протектора. Виробник: інформація відсутня, торговельна марка: інформація відсутня. Країна виробництва EU», з країною походження «EU» - 9,15 євро/шт, з дотриманням принципів і критеріїв, визначених Угодою про застосування статті VII Генеральної угоди з тарифів і торгівлі 1994 року. Коригування на обсяги партії та комерційні рівні не здійснювалось.
Декларантом вказаний товар оформлено у вільний обіг згідно з МД №26UA205030007567U5 від 02.06.2026 з наданням гарантій, передбачених частиною сьомою статті 55 МК України.
З наведених підстав відповідач вважає, що оскаржуване рішення про коригування митної вартості є законним та обґрунтованим.
У відповіді на відзив позивач заперечує проти тверджень представника відповідача викладених у відзиві з підстав зазначених в адміністративному позові. Додатково зазначив, що відповідач багаторазово вказує про ненадання декларантом на вимогу митниці витребуваних та додаткових документів, що підтверджують митну вартість товару, однак жодного разу не зазначає, які саме конкретно документи на підтвердження митної вартості не були надані.
Зауважує, що висновки Верховного Суду, на які посилається відповідач у відзиві на позов, зроблені у справах, що виникли з інших, неподібних правовідносин. У зазначених справах валютою розрахунків був польський злотий, і саме щодо його невідповідності надано правову оцінку в постановах суду. Крім того, у постановах зазначено, що у тих справах декларантом не було надано повного пакета документів, зокрема заявки на перевезення, яка є невід`ємною частиною договору перевезення та необхідною для підтвердження митної вартості. У спірному випадку, валютою розрахунків є євро, і всі розрахунки фактично здійснювалися саме в цій валюті. Усі передбачені законодавством документи, необхідні для підтвердження митної вартості, були надані в повному обсязі, однак митницею вони безпідставно ігноруються та не беруться до уваги. Зокрема, в експортній декларації MRN 26PL301010001HXHB3 від 2026-05-29 у графі [14 05] зазначено валюту розрахунку - євро, а в графі [14 06] - загальну фактурну вартість товару, а саме: 832,5 євро. Зазначені відомості повністю узгоджуються з даними інвойсу FV0105/05/2026 від 28.05.2026 та платіжного документу 5JBKLQ5 від 29.05.2026, не містять жодних розбіжностей і підтверджують достовірність заявленої митної вартості.
Також позивач звертає увагу на суперечливість та нелогічність позиції відповідача, викладеної у відзиві на позовну заяву. Зокрема, (абзац 3 сторінка 9 відзиву на позовну заяву) «Декларантом на вимогу митниці надано: Виписка з бухгалтерської документації 1 від 08.12.2025, …, Контракт продавця AVISO LOGISTICS з тр. ос. D-5 від 22.11.2021, Рахунок продавцю від третіх осіб RE1020720260527 від 27.05.2026, Оплата третім особам SR26IO07510979DS від 28.05.2026 Договір ДС-1 від 15.09.2025.», та інші… (абзац 4 сторінка 10 відзиву на позовну заяву), «…Також, декларантом не надано: інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування; належну виписку з бухгалтерської документації. …» (щодо страховки , то вона не здійснювалась про що описано в позові). Митний орган фактично визнає факт подання зазначених документів, одночасно безпідставно та формально робить протилежний висновок про їх «відсутність», не пояснюючи, яким чином подані документи є неподаними, або у чому полягає їхня «неналежність» та яких конкретно відомостей або числових показників у документах, на думку відповідача, не вистачає для підтвердження митної вартості товару.
Позивач стверджує, що каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) продавця товару, висновки щодо якісних та вартісних характеристик товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями були надані митному органу ще до прийняття рішення про коригування митної вартості, що підтверджується витягом з АСМО «Інспектор». Водночас рахунки про сплату комісійних та посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту), страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування, не подавалися митному органу у зв`язку з фактичною відсутністю комісійних, посередницьких послуг і страхування товару, про що митницю було належним чином повідомлено у заявках та довідці про розподіл транспортних витрат. Позивач вважає безпідставним твердження відповідача, що статистична вартість товару, зазначена в експортній декларації, має збігатися з курсовим перерахунком вартості товару за інвойсом, оскільки це абсолютно різні економічні показники, і їхнє пряме порівняння вважає беззмістовним. Крім того, розрахунок здійснюється у валюті ЄВРО, що відповідає документам, наведеним у позові та у відповіді на відзив.
Щодо відсутності додатків у висновку експерта, позивач зауважує, що у самому висновку судового експерта чітко зазначено кількість сторінок, більше того, усі додатки до зазначеного висновку були надані митному органу в повному обсязі, що підтверджується витягом з автоматизованої системи митного оформлення «Інспектор»
За таких обставин, на думку позивача, твердження, наведені у відзиві, є необґрунтованими, та фактично спрямовані на штучне розширення мотивів рішення про коригування митної вартості, які не існували на момент його прийняття
Просив позовні вимоги задовольнити повністю.
Ухвалою суду від 09.07.2026 відмовлено у задоволенні клопотання Волинської митниці про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.
Інших заяв по суті справи до суду не надходило.
Суд, перевіривши доводи сторін, викладені у заявах по суті справи, дослідивши письмові докази встановив такі обставини.
Судом встановлено, що 14.09.2025 між ФОП ОСОБА_1 (Покупець) та фірмою Spolka z ograniczona odpowiedzialnoscia «AVISO LOGISTICS» (Польща) (продавець) укладено контракт №3/25, згідно умов якого Продавець продає, а Покупець купує товари в кількості, за цінами і на умовах, викладених в Додатках (специфікаціях, рахунках та інше), які є невід`ємною частину цього контракту. Загальна вартість контракту 300000 євро. Валюта контракту – Євро. Продавець поставляє товар на умовах Інкотермс, що вказується в Специфікаціях, Інвойсах (рахунках) до кожної партії окремо (а. с. 21-22).
Відповідно до умов вищезгаданого контракту з додатками, специфікації №1 до контракту від 14.09.2025 (а. с. 22 зворот), інвойсу FV0105/05/2026 від 28.05.2026 (а. с. 23) фірма Spolka z ograniczona odpowiedzialnoscia «AVISO LOGISTICS» поставила покупцю ФОП ОСОБА_1 товар - автомобільні шини, що були у користуванні (зношені автошини, для відновлення протектора) у кількості 1665 шт. за ціною 0,5 Євро за шт.
Згідно платіжної інструкції №5JBKLQ5 від 29.05.2026 позивач сплатила фірмі Spolka z ograniczona odpowiedzialnoscia «AVISO LOGISTICS» кошти в сумі 822,50 євро (а. с. 24).
З метою митного оформлення ввезеного на територію України товару: Шини пневматичні гумові, що були у користуванні, із зношеним протектором, до легкових автомобілів: UZYWANE OPONY SAMO CHODOWE в кількості 1665 штук. Вага нетто 14250 кг. Призначені виключно для переробки – відновлення протектора гумових шин і покришок. Використання даних шин за призначенням в наявному стані може бути не безпечним в зв`язку з нерівномірним зносом протектора, різним періодом виготовлення шин та неоднаковим малюнком протектора. Торгівельна марка: немає даних. Виробник: немає даних. Країна походження: EU, декларантом позивача Волинській митниці подано МД №26UA205030007567U5 від 01.06.2026, у якій митна вартість визначена за ціною договору щодо товарів, які імпортуються, тобто за основним методом визначення митної вартості товарів, фактурна вартість 832,50 євро (а. с. 20-21).
На підтвердження заявленої митної вартості товару та обраного основного методу її обчислення декларантом до вказаної МД №26UA205030007567U5 від 01.06.2026 були подані такі документи: контракт №3/25 від 14.09.2025 з додатками між ФОП ОСОБА_1 та Польською фірмою Sp. z o.o. «AVISO LOGISTICS»; Faktura №FV0105/05/2026 від 28.05.2026 продавця; платіжна інструкція оплати продавцю 5JBKLQ5 від 29.05.2026 на оплату 832,5 євро відповідно до Faktura №FV0105/05/2026 від 28.05.2026 продавця; наказ та висновок про транскордонне перевезення відходів №1384 від 14.11.2025; договір з перевізником №5 від 03.12.2025; заявка на транспортні послуги №4 від 27.05.2026; рахунок від перевізника №4 від 27.05.2026 за транспортні послуги; платіжна інструкція №30 від 27.05.2026 оплата перевізнику; довідка про розподіл транспортних витрат №4 від 27.05.2026; договір про надання брокерських послуг №6/05-12-25 від 05.12.2025.
По МД №25UA205030019050U8 від 08.12.2025 відбулось спрацювання системи АСАУР, що передбачало необхідність проведення більш детальної перевірки поданих декларантом документів на предмет можливого заниження митної вартості товару.
Здійснюючи митний контроль правильності визначення декларантом митної вартості товару, заявленого до митного оформлення, митним органом в електронному повідомленні декларанту запропоновано подати такі документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3)рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6)каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.
Позивачем відповідно до пункту третього статті 53 МК України надано додаткові документи, що підтверджують заявлену митну вартість, а саме: автотранспортна накладна CMR 548747 від 27.05.2026; експортна декларація MRN 26PL301010001HXHB3 від 2026-05-29; Виписка з бухгалтерської документації 1 від 08.12.2025; Висновок судового експерта Білобран С.З. №25/1/243/1 від 05.12.2025; Дозвіл на оброблення відходів від 19.09.2025 №14667-25; Контракт продавця Sp. z o.o. «AVISO LOGISTICS» з третіми особами №D-5 від 22.11.2021; Специфікація третіх осіб №1 від 22.11.2021 до контракту №D-5 від 22.11.2021; комерційна пропозиція третіх осіб № D-5 від 22.11.2021; рахунок продавцю від третіх осіб НОМЕР_1 від 27.05.2026; оплата третім особам від AVISO LOGISTICS SR26IO07510979DS від 28.05.2026; Установчі реєстраційні документи третіх осіб «Burd Export Tyres» Nr 09663000-79012 GewA 1; Договір ДС-1 від 15.09.2025 на поставку зношених шин; Витяг щодо власності цеху реновації шин в м. Любомль; дозвіл №723310100-47 від 29.09.2020 на викиди забруднюючих речовин; витяг з проекту обґрунтування обсягу викидів для отримання дозволу на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами; технологічний регламент №Р-2022.1 від 01.11.2025 (опис технологічного процесу відновлення шин); відомості про наявність матеріально-технічної бази та довідка про власність обладнання №3 та №4 від 01.11.2025; зобов`язанням ФОП ОСОБА_3 №5 від 25.01.2023; дозвіл на здійснення операцій з оброблення відходів від 19.09.2025 №14667-25; виписка з ЄДР 2934106221, 2010350010001868188 від 15.09.2025 ФОП ОСОБА_1 ; Свідоцтво про Державну реєстрацію серія НОМЕР_2 та свідоцтво платника податку серія НОМЕР_3 фізичної особи-підприємця ОСОБА_3 ; Karta Charakterystyki видана постачальником продукції (Паспорт безпеки хімічної продукції); протокол випробувань 0769-П від 24.09.2025 відсутність небезпечних властивостей; висновок експерта В-707 від 23.09.2025 щодо коду УКТ ЗЕД Тернопільської ТПП; Витяг з веб-ресурсів www.olx.pl №40) та www.olx.ua про вартість бв шин (додаток Фото технологічного процесу переробки зношених (б/в) автомобільних шин гарячим методом відновлення протектора; обґрунтування імпорту б/в шин №1 від 07.03.2023; рішення судів; повідомлення митниці №7.3-153258 від 25.02.2022 стосовно митної вартості шин відновлених та шин бв; заява №1 від 01.06.2026 про надання документів 25UA20503007422U4.
Проте Волинською митницею було прийняте рішення про коригування митної вартості від 02.06.2026 №UA205030/2026/000009/2.
Як зазначено у графі 33 рішення від 02.06.2026 №UA205030/2026/000009/2, під час здійснення контролю за правильністю визначення митної вартості товару було встановлено, що документи, які подані для підтвердження митної вартості, не містять усіх даних, необхідних для визначення митної вартості за методом обраним декларантом, та містять наступні розбіжності: подана копія платіжної інструкції від 29.05.2026 №5JBKLQ5 не відповідає вимогам Закону України від 21.06.2018 №2473-VIII «Про валюту і валютні операції», Положення про здійснення операцій із валютними цінностями, затвердженого постановою Правління Національного банку України від 02.01.2019 №2, згідно з яким для здійснення платіжної операції з переказу іноземної валюти використовується платіжна інструкція в іноземній валюті, реквізити якої передбачені положенням про порядок виконання надавачами платіжних послуг платіжних інструкцій в іноземній валюті та банківських металах, затвердженим постановою Правління Національного банку України від 28.07.2008 №216; не підтверджує факт оплати за оцінюваний товар, оскільки платіж здійснено на український рахунок отримувача №UA663052990000015000007208024, що відмінний від такого рахунку №PL59102031500000370201121359, визначеного контрактом від 14.09.2025 №3/25. Отже, з огляду на положення пункту 4 частини другої статті 53 Кодексу, скаржником не надано належних документальних підтверджень ціни, що фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінюваний товар. 
- згідно п. 5.2 контракту №3/25 від 14.09.2025 навантаження товару здійснюється продавцем товару однак, згідно пункту 2.1.6 договору №5 від 03.12.2025 замовник (ФОП ОСОБА_1 ) зобов`язується забезпечити завантаження транспортного засобу у спосіб, що не перешкоджає збереження вантажу протягом перевезення; 
- на фотографіях, які долучені до акту митного огляду №UA205030/2026/200346 від 01.06.2026 встановлено наявність торгових марок автомобільних шин, зокрема «Bridgestone», «Kumho», «Continental», «Vredestein», «Barum», однак у інвойсі відсутня інформація про торгові марки, та в графі 31 декларантом не зазначено жодної такої інформації; при цьому жоден з поданих до митного оформлення документів не містить відомостей щодо фізичних характеристик товару, в тому числі: ступеня зносу, торговельної марки, виробника тощо, які, в свою чергу, мають безпосередній вплив на формування ціни такого товару та, як наслідок, його митної вартості (а. с. 17-18).
Також вказано, що поданий до митного оформлення висновок судового експерта ОСОБА_2 від 05.12.2025 №25/1/243/1 не може бути взято до уваги як документ, що підтверджує заявлену декларантом митну вартість, оскільки: 1) для визначення вартості товару на ринку Республіки Польща надано експерту копії документів (висновку експерта від 23.09.2025 №В-707, протоколу випробувань від 24.09.2025 № 0769-П), які видані станом на вересень 2025 року, до моменту здійснення Скаржником імпорту будь-яких товарів; 2) не відповідає вимогам Національного стандарту № 1 «Загальні засади оцінки майна і майнових прав», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 10.09.2003 №1440, а саме не містить додатків з копіями всіх вихідних даних, а також у разі потреби – іншими інформаційними джерелами, які роз`яснюють і підтверджують припущення та розрахунки. При цьому згідно з Висновком (сторінка 2) 01.12.2025 експертом направлено клопотання про представлення товару для проведення його ідентифікації. 03.12.2025 замовником направлено відповідь про відсутність можливості представлення товару та надання експерту доступу до нього, у зв`язку з чим дослідження майна проводилось експертом відповідно до його опису, зазначеного в наданих документах. Крім того, експертом у Висновку зазначено, що ця обставина є фактором обмеження його достовірності щодо цього майна в частині його ідентифікації. Таким чином, оскільки Висновок складений експертом до моменту ввезення товару на митну територію України та без його ідентифікації, то неможливо зіставити такий Висновок з поставкою партії оцінюваного товару. З бухгалтерської документації надано лише виписку №1 від 08.12.2025, а саме заключну виписку з банку за період з 01.01.2025 по 05.12.2025 та з 01.12.2025 по 05.12.2025, однак інших бухгалтерських документів, згідно ЗУ «Про бухгалтерський облік» від 16.07.1999 з доповненнями та змінами, (видаткові накладні, товарно-транспортна накладна, видаткові та прибуткові касові ордери, бухгалтерські довідки) не надано. Згідно інвойсу від 28.05.2026 №FV0105/05/2026 вартість товару становить 832,5 євро або 3525,8 pln, згідно митної декларації країни експорту від 29.05.2026 №26PL301010001HXHB3 вартість товарів, яка визнана на польською митницею, становить 7347 pln. ФОП ОСОБА_1 надано пояснення з приводу платіжного доручення №5JBKLQ5 від 29.05.2026, однак у даному платіжному дорученні міститься в графі призначення платежу посилання на контракт, інформація щодо якого інвойсу здійснювався платіж – відсутня. Також, декларантом не надано: інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування; належну виписку з бухгалтерської документації. 
Декларантом на вимогу митниці не надано всіх додаткових документів та надано заяву від 01.06.2026 №1 про надання документів в повній мірі та не врахування 10-ти денного терміну.
У зв`язку з неможливістю застосування наступних методів визначення митної вартості, а саме методу 2а (ст. 59 МКУ) та методу 2б (ст.60 МКУ) з причини відсутності у митного органу та декларанта інформації про ідентичні та подібні (аналогічні) товари, методу 2в (ст.62 МКУ) та методу 2г (ст.63 МКУ) з причини відсутності вартісної основи для розрахунку митної вартості в митного органу та декларанта. Митну вартість визначено за резервним методом згідно зі статтею 64 МК України, відповідно до наказу ДМСУ від 01.07.2021 №476 «Про затвердження Методичних рекомендацій щодо роботи посадових осіб митних органів з аналізу, виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України» на підставі цінової інформації ЄАІС Держмитслужби на товар на рівні: МД №26UA204060001962U7 від 23.03.2026 – «Шини пневматичні гумові, що були у користуванні, із зношеним протектором, до легкових автомобілів 225/45R17: Used tires/Вживані шини – 1429 шт. Призначені для переробки - відновлення протектора гумових шин і покришок. Використання даних шин за призначенням в наявному стані може бути небезпечним в зв`язку з нерівномірним зносом протектора, різним періодом виготовлення шин та неоднаковим малюнком протектора. Виробник: інформація відсутня, торговельна марка: інформація відсутня. Країна виробництва EU», з країною походження «EU» - 9,15 євро/шт, з дотриманням принципів і критеріїв, визначених Угодою про застосування статті VII Генеральної угоди з тарифів і торгівлі 1994 року. Коригування на обсяги партії та комерційні рівні не здійснювалось.
Декларантом вказаний товар оформлено у вільний обіг згідно з МД №26UA205030007567U5 від 02.06.2026 з наданням гарантій, передбачених частиною сьомою статті 55 МК України.
Згідно частини восьмої статті 55 МК України протягом 80 днів з дня випуску товарів декларант або уповноважена ним особа може надати митному органу додаткові документи для підтвердження заявленої ним митної вартості товарів, що декларуються. 
Позивач, не погоджуючись із рішенням від 02.06.2026 №UA205030/2026/000009/2 про коригування митної вартості товару, звернулася до суду із цим позовом.
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам суд зазначає наступне.
Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Засади державної митної справи, зокрема, процедури митного контролю та митного оформлення товарів, що переміщуються через митний кордон України, умови та порядок справляння митних платежів, визначаються Митним кодексом України від 13.03.2012 №4495-VI (далі також - МК України) та іншими законами України.
Відповідно до вимог частини першої статті 246 МК України метою митного оформлення є забезпечення дотримання встановленого законодавством України порядку переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, а також забезпечення статистичного обліку ввезення на митну територію України, вивезення за її межі і транзиту через її територію товарів.
Згідно з частиною першою статті 248 МК України митне оформлення розпочинається з моменту подання митному органу декларантом або уповноваженою ним особою митної декларації або документа, який відповідно до законодавства її замінює, та документів, необхідних для митного оформлення, а в разі електронного декларування - з моменту отримання митним органом від декларанта або уповноваженої ним особи електронної митної декларації або електронного документа, який відповідно до законодавства замінює митну декларацію.
Частина перша статті 257 МК України передбачає, що декларування здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення.
Статтею 49 МК України встановлено, що митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
Згідно із частиною першою статті 51 МК України митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу.
Відповідно до частини першої, другої статті 52 МК України заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою. Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані, зокрема, подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню.
Перелік документів, які подаються декларантом для підтвердження заявленої митної вартості, визначений статтею 53 МК України. У випадках, передбачених цим Кодексом, декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення. Документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.
У разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.
У разі якщо митний орган має обґрунтовані підстави вважати, що існуючий взаємозв`язок між продавцем і покупцем вплинув на заявлену декларантом митну вартість, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу, крім документів, зазначених у частинах другій та третій цієї статті, подає (за наявності) такі документи: 1) виписку з бухгалтерських та банківських документів покупця, що стосуються відчуження оцінюваних товарів, ідентичних та/або подібних (аналогічних) товарів на території України; 2) довідкову інформацію щодо вартості у країні-експортері товарів, що є ідентичними та/або подібними (аналогічними) оцінюваним товарам; 3) розрахунок ціни (калькуляцію).
Забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті.
Відповідно до статті 54 МК України контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості. Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу.
За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів митний орган визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу.
Відповідно до статті 55 МК України, рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається митним органом у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо митним органом у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.
Статтею 57 МК України встановлено, що визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.
Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції).
Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.
У разі якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених статтею 64 цього Кодексу.
Аналіз наведених норм дає підстави вважати, що митні органи мають право здійснювати контроль правильності обчислення декларантом митної вартості, але ці повноваження здійснюються у спосіб, визначений законом, зокрема, витребування додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості може мати місце тільки у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей. Такі сумніви можуть бути зумовлені неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів, невідповідністю характеристик товарів, зазначених у поданих документах, митному огляду цих товарів, порівнянням рівня заявленої митної вартості товарів з рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких уже здійснено, і таке інше.
Наявність у митного органу обґрунтованого сумніву у правильності визначення митної вартості є обов`язковою умовою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів.
При цьому, витребовувати необхідно лише ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості.
Судом встановлено, що спір між сторонами виник з приводу правильності визначення декларантом митної вартості імпортованого товару за основним методом (за ціною договору (контракту) та ненаданням позивачем відповідачу необхідних документів для підтвердження заявленої митної вартості товару. 
Як визначено частиною другою статті 58 МК України метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні.
Митною вартістю товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товари, якщо вони продаються на експорт в Україну, скоригована в разі потреби з урахуванням положень частини десятої цієї статті (частина четверта статті 58 МК України).
У розумінні частини п`ятої статті 58 МК України ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, - це загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю або на користь продавця через третіх осіб та/або на пов`язаних із продавцем осіб для виконання зобов`язань продавця.
Повний перелік витрат, які підлягають додаванню до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари при визначенні митної вартості, визначений частиною десятою статті 58 МК України.
Надаючи оцінку доводам сторін у справі, зокрема, щодо наявності у митного органу підстав для витребування додаткових документів, суд зазначає, що для підтвердження заявленої митної вартості за основним методом – за ціною договору (контракту) позивач подав разом із митною декларацією документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, за переліком, визначеним частиною другою статті 53 МК України, а саме: контракт №3/25 від 14.09.2025 з додатками між ФОП ОСОБА_1 та Польською фірмою Sp. z o.o. «AVISO LOGISTICS»; Faktura №FV0105/05/2026 від 28.05.2026 продавця; платіжна інструкція оплати продавцю 5JBKLQ5 від 29.05.2026 на оплату 832,5 євро відповідно до Faktura №FV0105/05/2026 від 28.05.2026 продавця; наказ та висновок про транскордонне перевезення відходів №1384 від 14.11.2025; договір з перевізником №5 від 03.12.2025; заявка на транспортні послуги №4 від 27.05.2026; рахунок від перевізника №4 від 27.05.2026 за транспортні послуги; платіжна інструкція №30 від 27.05.2026 оплата перевізнику; довідка про розподіл транспортних витрат №4 від 27.05.2026; договір про надання брокерських послуг №6/05-12-25 від 05.12.2025.
А також на вимогу митниці надано: автотранспортна накладна CMR 548747 від 27.05.2026; експортна декларація MRN 26PL301010001HXHB3 від 2026-05-29; Виписка з бухгалтерської документації 1 від 08.12.2025; Висновок судового експерта Білобран С.З. №25/1/243/1 від 05.12.2025; Дозвіл на оброблення відходів від 19.09.2025 №14667-25; Контракт продавця Sp. z o.o. «AVISO LOGISTICS» з третіми особами №D-5 від 22.11.2021; Специфікація третіх осіб №1 від 22.11.2021 до контракту №D-5 від 22.11.2021; комерційна пропозиція третіх осіб № D-5 від 22.11.2021; рахунок продавцю від третіх осіб НОМЕР_1 від 27.05.2026; оплата третім особам від AVISO LOGISTICS SR26IO07510979DS від 28.05.2026; Установчі реєстраційні документи третіх осіб «Burd Export Tyres» Nr 09663000-79012 GewA 1; Договір ДС-1 від 15.09.2025 на поставку зношених шин; Витяг щодо власності цеху реновації шин в м. Любомль; дозвіл №723310100-47 від 29.09.2020 на викиди забруднюючих речовин; витяг з проекту обґрунтування обсягу викидів для отримання дозволу на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами; технологічний регламент №Р-2022.1 від 01.11.2025 (опис технологічного процесу відновлення шин); відомості про наявність матеріально-технічної бази та довідка про власність обладнання №3 та №4 від 01.11.2025; зобов`язанням ФОП ОСОБА_3 №5 від 25.01.2023; дозвіл на здійснення операцій з оброблення відходів від 19.09.2025 №14667-25; виписка з ЄДР 2934106221, 2010350010001868188 від 15.09.2025 ФОП ОСОБА_1 ; Свідоцтво про Державну реєстрацію серія НОМЕР_2 та свідоцтво платника податку серія НОМЕР_3 фізичної особи-підприємця ОСОБА_3 ; Karta Charakterystyki видана постачальником продукції (Паспорт безпеки хімічної продукції); протокол випробувань 0769-П від 24.09.2025 відсутність небезпечних властивостей; висновок експерта В-707 від 23.09.2025 щодо коду УКТ ЗЕД Тернопільської ТПП; Витяг з веб-ресурсів www.olx.pl №40) та www.olx.ua про вартість бв шин (додаток Фото технологічного процесу переробки зношених (б/в) автомобільних шин гарячим методом відновлення протектора; обґрунтування імпорту б/в шин №1 від 07.03.2023; рішення судів; повідомлення митниці №7.3-153258 від 25.02.2022 стосовно митної вартості шин відновлених та шин бв; заява №1 від 01.06.2026 про надання документів 25UA20503007422U4.
На думку суду, подані декларантом відповідно до частини другої статті 53 МК України документи підтверджують складові митної вартості за першим (основним) методом, дозволяють ідентифікувати оцінюваний товар та містять об`єктивні дані, що піддаються обчисленню.
Слід зазначити, що контрактом від 14.09.2025 №3/25, з додатками до нього, визначено предмет та умови поставки, строк дії контракту та основні зобов`язання продавця та покупця.
Відповідно до інвойсу №FV105/05/2026 від 28.05.2026 фірма AVISO LOGISTICS поставила покупцю ФОП ОСОБА_1 товар - зношені автомобільні шини для легкових автомобілів у кількості 1665 шт. та для їх подальшої переробки - відновлення протектора. Цим документом визначено ідентифікаційні ознаки товару, кількість, ціну.
Ціна товару в інвойсі №FV105/05/2026 від 28.05.2026 (832,50 євро) (а. с. 23) та відповідає фактурній вартості, зазначеній в МД №26UA205030007422U4 від 01.06.2026 (а. с. 19-20).
Суд наголошує, що ціна продажу імпортованих товарів це ціна, зазначена саме відправником у рахунках-фактурах. Лише рахунок-фактура (інвойс) згідно з частиною другою статті 53 МК України є документом, який підтверджує митну вартість товару.
Жодних розбіжностей чи суперечностей щодо ціни товару подані позивачем документи не містять. 
Твердження відповідача про наявність розбіжностей у вартості товару в євро, зазначеній в інвойсі, та у декларації країни експорту, яка зазначена в злотих (при конвертації валют), не може бути підставою для коригування митної вартості з огляду на те, що відповідно до умов зовнішньоекономічного контракту вартість товару визначається в євро. Згідно з наданим до митного оформлення інвойсом вартість товару визначалась в євро. Тобто, вартість товару у польських злотих сторонами контракту взагалі не визначалась.
Крім того, суд зазначає, що експортна декларація - це документ, який підтверджує проходження вантажу митного оформлення в країні відправлення та заповнюється відправником товару або митним агентством, яке здійснює оформлення (відкриття) експортної декларації. На підставі цього документа відправник вантажу отримує відшкодування податку на додану вартість. Суд зазначає, що будь-яка різниця статистичної вартості товару в експортній декларації не може викликати сумнівів, оскільки якщо така і мала місце, то це обумовлено застосуванням курсу валют в країнах Євросоюзу, а не заниженням ціни позивачем згідно з документами, виданими йому продавцем.
При цьому, у митній декларації країни відправлення вказується статистична вартість товарів (із врахуванням витрат на митне оформлення в країні експорту), а не фактурна вартість експортованих товарів, що не може свідчити про розбіжність в цифрових значеннях між митною декларацією країни відправлення і рахунком-фактурою та бути підставою для коригування вартості ввезеного товару. Вказана обставина відповідачем жодними доказами не спростована.
Відповідно до пункту 7 частини третьої статті 53 МК України копія митної декларації країни відправлення є додатковим документом, що подається (за наявності) декларантом для підтвердження заявленої митної вартості товарів. Разом із тим, Експортна декларація - це документ, який підтверджує проходження вантажу митного оформлення в країні відправлення та заповнюється відправником товару або митним агентством, яке здійснює оформлення (відкриття) експортної декларації. Тобто, вказаний документ не є основним і не має містити конкретні відомості щодо ціни товару, згідно яких визначається зокрема митна вартість, а може бути поданий додатково задля уточнення та доповнення певних відомостей, що необхідні для здійснення митного оформлення.
Також суд вважає безпідставними твердження митного органу про невідповідність платіжної інструкції №5JBKLQ5 від 29.05.2026 вимогам валютного законодавства та факту оплати за придбаний товар.
Так, суд звертає увагу, що рахунок UA663052990000015000007208024, зазначений у платіжній інструкції №5JBKLQ5 від 29.05.2026, який належить АТ КБ «ПриватБанк», та рахунок кінцевого отримувача коштів PL59102031500000370201121359, мають різне функціональне призначення та використовуються на різних етапах здійснення валютного платежу. 
Рахунок UA663052990000015000007208024 є транзитним (технічним) рахунком банку, який використовується під час виконання міжнародних валютних переказів, тоді як кінцевим отримувачем платежу є контрагент за контрактом №3/25 від 14.09.2025 та його рахунок є PL59102031500000370201121359. 
Вказане підтверджується змістом самої платіжної інструкції 5JBKLQ5 від 29.05.2026, де у графі «Призначення платежу» зазначено: «PRPMNT FOR Used car tyres CNTR N 3/25 DD 14.09.2025, POL:PL, POD:UA». PRPMNT FOR = Payment for – Оплата за ; Used car tyres – вживані автомобільні шини; CNTR N 3/25 = Contract No. 3/25 – Контракт № 3/25; DD 14.09.2025 = Dated 14.09.2025 – від 14.09.2025; POL: PL = Port (Place) of Loading: Poland – місце контрагента: Польща; POD: UA = Port (Place) of Discharge/Destination: Ukraine – місце призначення Україна. У призначенні платежу міститься посилання на рахунок отримувача №PL59102031500000370201121359, передбачений контрактом. 
Таким чином, платіжний документ належно ідентифікує підставу платежу, товар, контракт та рахунок нерезидента, визначений сторонами для проведення розрахунків. 
Сам факт відображення у платіжній інструкції технічного рахунку банку не свідчить про здійснення платежу іншій особі, не спростовує факту оплати товару та жодним чином не підтверджує порушення вимог валютного законодавства. 
При цьому, як стверджує позивача, митним органом повністю проігноровано платіжну інструкцію № Q0529DEYH7 від 29.05.2026, якою підтверджується купівля іноземної валюти саме для виконання зовнішньоекономічного контракту № 3/25 від 14.09.2025, де у призначенні платежу зазначено: «Купівля валюти згідно угоди №3/25 від 14.09.2025, інвойс №FV0105/05/2026 від 28.05.2026». 
Таким чином, подані банківські документи утворюють єдиний документально підтверджений ланцюг здійснення розрахунків: купівля 832,50 EUR для виконання контракту №3/25 від 14.09.2025 та оплати інвойсу FV0105/05/2026 від 28.05.2026; подальший переказ цих коштів продавцю за платіжною інструкцією № 5JBKLQ5 від 29.05.2026.
Отже, факт оплати інвойсу FV0105/05/2026 від 28.05.2026 підтверджується належними банківськими документами та не викликає жодних обґрунтованих сумнівів. При цьому митним органом не наведено жодного доказу того, що кошти не були перераховані продавцю, що платіж не відбувся або що фактично сплачена ціна відрізняється від ціни, зазначеної в інвойсі. 
Відповідно до пункту 4 частини другої статті 53 МК України декларант подає банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару. 
Подана платіжна інструкція № 5JBKLQ5 від 29.05.2026 відповідає зазначеним вимогам, оскільки містить відомості про платника та отримувача, дату та суму платежу, посилання на контракт №3/25 від 14.09.2025, товар «Used car tyres» та підтвердження виконання банком платіжної операції. Факт подання до митного оформлення платіжних документів № 5JBKLQ5 від 29.05.2026 та № Q0529DEYH7 від 29.05.2026 підтверджується витягом з АСМО «Інспектор».
Відтак, платіжна інструкція № 5JBKLQ5 від 29.05.2026 є належним, допустимим та достатнім доказом здійснення оплати за оцінюваний товар, а твердження митного органу про її невідповідність вимогам законодавства та непідтвердження факту оплати ґрунтуються виключно на припущеннях і спростовуються матеріалами митного оформлення
Щодо твердження митного органу про суперечності між умовами контракту №3/25 від 14.09.2025 та договору перевезення договору №5 від 03.12.2025, зокрема про те, що відповідно до п. 5.2 Контракту №3/25 від 14.09.2025 навантаження товару здійснюється продавцем, тоді як згідно з п. 2.1.6 Договору перевезення №5 від 03.12.2025 замовник зобов`язується забезпечити завантаження транспортного засобу, суд зазначає наступне.
Пункт 5.2 контракту №3/25 від 14.09.2025 визначає розподіл обов`язків між продавцем та покупцем за зовнішньоекономічним договором і передбачає, що навантаження товару на транспорт здійснюється продавцем товару. Водночас пункт 2.1.6 договору перевезення №5 від 03.12.2025 регулює виключно взаємовідносини між замовником та перевізником і покладає на замовника обов`язок організувати та забезпечити належне завантаження вантажу для безпечного перевезення. 
Така умова не означає, що фізичне завантаження виконується безпосередньо покупцем, а лише визначає його відповідальність перед перевізником за організацію цього процесу.
Більше того, подані митному органу документи - Faktura FV0105/05/2026 від 28.05.2026, заявка на транспортні послуги №4 від 27.05.2026, контракт №3/25 від 14.09.2025 та договір перевезення №5 від 03.12.2025 є взаємоузгодженими та підтверджують, що навантаження товару на транспортний засіб здійснюється продавцем AVISO LOGISTICS Sp. z o.o. 
У фактурі FV0105/05/2026 та заявці на транспортні послуги №4 прямо зазначено, що завантаження товару здійснюється продавцем. 
Отже, жодних суперечностей чи розбіжностей між поданими документами не існує.
Щодо аргументів відповідача у спірному рішенні про те, що на фотографіях, які долучені до акту митного огляду №UA205030/2026/200346 від 01.06.2026 встановлено наявність торгових марок автомобільних шин, зокрема «Bridgestone», «Kumho», «Continental», «Vredestein», «Barum», однак у інвойсі відсутня інформація про торгові марки, та в графі 31 декларантом не зазначено жодної такої інформації; при цьому жоден з поданих до митного оформлення документів не містить відомостей щодо фізичних характеристик товару, в тому числі: ступеня зносу, торговельної марки, виробника тощо, які, в свою чергу, мають безпосередній вплив на формування ціни такого товару та, як наслідок, його митної вартості, суд вважає за необхідне зазначити наступне.
Як встановлено судом з матеріалів справи, предметом поставки за МД №26UA205030007422U4 від 01.06.2026 є зношені автомобільні шини, призначені виключно для відновлення протектора, а не нові шини для кінцевого споживання. Для такого товару визначальними характеристиками є його фізичний стан, призначення, кількість та придатність до подальшої переробки, а не торговельна марка кожної окремої шини. 
Згідно контракту №3/25 від 14.09.2025 та Специфікації до нього №1 від 14.09.2025, графи 31 МД №26UA205030007422U4 від 01.06.2026 товар ідентифіковано як зношені автомобільні шини у кількості 1665 штук, вагою нетто 14 250 кг, призначені виключно для відновлення протектора. 
У зазначених документах вказано, що товар поставляється для відновлення протектора (тобто переробки) та використання шин у їх наявному стані є небезпечним через нерівномірний знос протектора. Більше того, зазначені характеристики повністю підтверджені самою Волинською митницею. 
Крім того, під час митного оформлення посадовими особами митного органу складено акт про проведення огляду (переогляду) товарів, транспортних засобів, ручної поклажі та багажу від 01.06.2026, у якому в графі 8.3.4 «Інформація про виконання завдань та виявлення невідповідностей» зазначено: «шини пневматичні гумові із зношеним протектором до легкових автомобілів» (а. с. 121).
При цьому, суд звертає увагу, що у вказаному акті митницею не зафіксовано жодних невідповідностей між фактично оглянутим товаром та відомостями, заявленими декларантом.
Навпаки, результати митного огляду повністю підтвердили, що товар є саме зношеними автомобільними шинами, як це було зазначено у контракті, специфікації та митній декларації. Таким чином, результати митного огляду повністю підтвердили опис та характеристики товару, заявлені декларантом у митній декларації та товаросупровідних документах. Жодних зауважень щодо невідповідності фактично оглянутого товару його опису, кількості, стану чи призначенню в акті митного огляду не міститься. 
Посилання митного органу на те, що під час огляду виявлено шини торговельних марок «Bridgestone», «Kumho», «Continental», «Vredestein», «Barum» та інших виробників, теж є необґрунтованим, так як будь-яка автомобільна шина виготовляється конкретним виробником та обов`язково містить відповідне заводське маркування. Сам факт наявності на шинах назв виробників є звичайною та невід`ємною характеристикою такого товару і не свідчить про його митну вартість. 
При цьому митний орган не навів жодної норми законодавства, яка б зобов`язувала декларанта зазначати в товаросупровідних документах виробника кожної окремої шини, перелік усіх торговельних марок або відсоток зносу кожної одиниці товару для цілей підтвердження митної вартості. Так само не доведено, яким чином відсутність такої деталізації впливає на числові значення складових митної вартості чи перешкоджає застосуванню основного методу її визначення. Вартість такого товару визначається насамперед його фактичним станом, придатністю до відновлення та комерційною цінністю як сировини для переробки, а не назвами виробників окремих шин у складі партії. Факт наявності на таких шинах залишків маркування будь-яких виробників жодним чином не змінює їх фізичного стану як зношеного, непридатного для використання за первісним призначенням товару, та не впливає на їх ринкову вартість як відходів або вторинної сировини. Зношені автомобільні шини відповідно до свого фактичного стану та цільового призначення є відходами/вторинною сировиною, що підлягають подальшій переробці. 
Відповідно до положень Закон України «Про відходи», відходами є речовини або предмети, яких власник позбувається, має намір або зобов`язаний позбутися. 
Крім того, згідно з міжнародними підходами, зокрема Базельська конвенція про контроль за транскордонним перевезенням небезпечних відходів, зношені шини відносяться до переліку відходів (так званий «жовтий список»), що можуть переміщуватись з метою утилізації або переробки. 
Таким чином, у даному випадку товар не є готовою продукцією, не має споживчої цінності як шини для експлуатації та використовується виключно як сировина для переробки, що підтверджується наданими документами. 
За таких обставин посилання митного органу на відсутність у документах інформації про торговельні марки, виробників чи ступінь зносу окремих шин є безпідставним. Для зношених шин, що ввозяться для відновлення протектора, визначальне значення мають їх фізичний стан, призначення та відповідність заявленому товару, а не виробник чи торгова марка. 
Відтак доводи митного органу не підтверджені належними доказами, не стосуються числових значень складових митної вартості та не можуть бути законною підставою для її коригування. 
Щодо твердження відповідача у спірному рішенні про те, що «Поданий до митного оформлення висновок судового експерта ОСОБА_2 від 05.12.2025 №25/1/243/1 не може бути взято до уваги як документ, що підтверджує заявлену декларантом митну вартість, оскільки: 1) для визначення вартості товару на ринку Республіки Польща надано експерту копії документів (висновку експерта від 23.09.2025 №В-707, протоколу випробувань від 24.09.2025 №0769-П), які видані станом на вересень 2025 року, до моменту здійснення Скаржником імпорту будь-яких товарів; 2) не відповідає вимогам Національного стандарту №1 «Загальні засади оцінки майна і майнових прав», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 10.09.2003 №1440, а саме: не містить додатків з копіями всіх вихідних даних, а також у разі потреби – іншими інформаційними джерелами, які роз`яснюють і підтверджують припущення та розрахунки. При цьому згідно з Висновком (сторінка 2) 01.12.2025 експертом направлено клопотання про представлення товару для проведення його ідентифікації. 03.12.2025 замовником направлено відповідь про відсутність можливості представлення товару та надання експерту доступу до нього, у зв`язку з чим дослідження майна проводилось експертом відповідно до його опису, зазначеного в наданих документах. Крім того, експертом у Висновку зазначено, що ця обставина є фактором обмеження його достовірності щодо цього майна в частині його ідентифікації. Таким чином, оскільки Висновок складений експертом до моменту ввезення товару на митну територію України та без його ідентифікації, то неможливо зіставити такий Висновок з поставкою партії оцінюваного товару..», суд зазначає наступне.
Висновки експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені перед експертом, складений у порядку, визначеному законодавством. 
На вирішення експертного товарознавчого дослідження поставлено питання в наступній редакції: «Яка вартість на ринку Республіки Польща товару: шини пневматичні гумові, що були у використанні, із зношеним протектором, для легкових автомобілів, призначені виключно для переробки - відновлення протектора гумових шин та покришок, використання даних шин за призначенням в наявному стані може бути небезпечним в зв`язку з нерівномірним зносом протектора, різним періодом виготовлення шин, та не однаковим малюнком протектора, торговельна марка відсутня (Uzywane opony samochodowe (zuzyte opony samochodowe do bieznikowania), країна походження Європейський союз (EU), який поступає на нашу адресу від фірми AVISO LOGISTICS Sp. z о. о. по контракту №3/25 від 14.09.2025» (а. с. 40-47).
Згідно висновку експерта «Ринкова вартість на ринку Республіка Польща об`єкта дослідження: шини пневматичні гумові, що були у використанні, із зношеним протектором, для легкових автомобілів, призначені виключно для переробки - відновлення протектора гумових шин та покришок …, країна походження - Європейський Союз станом на грудень 2025р., який поступає на адресу ФОП ОСОБА_1 від фірми AVISO LOGISTICS Sp. z о. о. по контракту №3/25 від 14.09.2025р. при ввезені на митну територію України, може складати 0,4-0,5 Євро без ПДВ /шт (а. с. 47 зворот). 
Зауваження щодо використання у висновку судового експерта Білобран С.З. 25/1/243/1 від 05.12.2025 документів, складених у вересні 2025 року, тобто до ввезення оцінюваної партії товару, суд вважає безпідставним.
Так, висновок Тернопільської торгово-промислової палати №В-707 від 23.09.202 та протокол випробувань №0769-П від 24.09.2025, на які звертає увагу митниця, були оформлені на виконання вимог частини восьмої статті 43 Закону України «Про управління відходами» та Порядку, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17.09.2024 №1067, у межах процедури отримання дозволу на транскордонне перевезення відходів, що підтверджується наказом Мінекономіки №1384 від 14.11.2025, та стосуються предмета зовнішньоекономічного контракту №3/25 від 14.09.2025 в цілому, а не окремої партії товару, підтверджують його класифікацію за УКТ ЗЕД, характеристики і відсутність небезпечних властивостей. 
Тобто подання та оформлення вказаних документів є підставою для отримання дозволу на здійснення транскордонних перевезень за контрактом та поширюються на товар, що є предметом даного контракту, незалежно від дати ввезення конкретної партії. 
Відтак, наведені митницею доводи не спростовують висновків експерта та не мають жодного значення для перевірки достовірності заявленої митної вартості товару. 
Посилання Волинської митниці на невідповідність висновку судового експерта вимогам Національного стандарту №1 «Загальні засади оцінки майна і майнових прав» у зв`язку з відсутністю додатків із копіями всіх вихідних даних суд також вважає безпідставним, оскільки таке твердження спростовується самим висновком судового експерта та наданими відповідними додатками. Зокрема, на сторінці 16 висновку прямо зазначено перелік додатків, а саме: цінова інформація з мережі Інтернет, курс НБУ та відповідь AVISO LOGISTICS Sp. z o.o. Фактично до висновку долучено саме ті матеріали, які зазначені експертом: цінова інформація з мережі Інтернет - 9 сторінок; курс НБУ - 1 сторінка; відповідь AVISO LOGISTICS Sp. z o.o.-1 сторінка. 
Крім того, на сторінках 13– 14 висновку (таблиця №3) наведено QR-коди та повні URL-адреси використаних інтернет-ресурсів, що дає можливість перевірити джерела інформації та достовірність наведених експертом цінових даних. 
Усі зазначені у висновку додатки подані Волинській митниці разом із висновком судового експерта, що підтверджується витягом з АСМО «Інспектор». 
При цьому, що митний орган не зазначив, які саме вихідні дані не надані експертом. 
Безпідставними є також зауваження митного органу щодо непроведення експертом безпосереднього огляду товару. 
Відповідно до пункту 3.5 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 №53/5, якщо об`єкт дослідження не може бути безпосередньо наданий експерту, експертиза може проводитися за фотознімками, описами та іншими матеріалами справи, якщо це не суперечить методичним підходам проведення відповідного дослідження. 
Так експертне товарознавче дослідження проведено на підставі контракту №3/25 від 14.09.2025, специфікації №1, фотоматеріалів та інших документів. Об`єктом дослідження були шини пневматичні гумові, що були у користуванні, із зношеним протектором, призначені виключно для відновлення протектора, використання яких у наявному стані є небезпечним через нерівномірний знос протектора, різний період виготовлення та неоднаковий малюнок протектора. Надані документи та фотоматеріали дозволяли належним чином ідентифікувати товар та здійснити пошук об`єктів порівняння на ринку Європейського Союзу. Наведена у висновку характеристика товару повністю відповідає відомостям, зазначеним у контракті, специфікації та митній декларації, а також фактичним результатам митного огляду. 
Крім того, суд звертає увагу, під час митного оформлення Волинською митницею складено Акт митного огляду №UA205030/2026/200346 від 01.06.2026, де у графі 8.3.4 «Інформація про виконання завдань та виявлення невідповідностей» зазначив, що товаром є «шини пневматичні гумові із зношеним протектором». 
Отже, результати митного огляду повністю підтверджують характеристики товару, покладені в основу висновку судового експерта Білобран С.З. від 05.12.2025 №25/1/243/1, а саме, що предметом дослідження є зношені шини, призначені для відновлення протектора.
Сам по собі факт відсутності можливості безпосереднього огляду товару експертом не свідчить про недостовірність висновку та не спростовує його результатів. 
Будь-яких розбіжностей фактичних характеристик заявленим відомостям відповідачем не зафіксовано.
При цьому, в силу приписів частини другої статті 11 Закону України «Про торгово-промислові палати в Україні» методичні та експертні документи, видані торгово-промисловими палатами в межах їх повноважень, є обов`язковими для застосування на всій території України.
Разом з тим суд зазначає, що оскаржуване рішення не містить відомостей про те, яким чином такі висновки митного органу впливають на митну вартість товару, який імпортується позивачем.
Тому висновки відповідача щодо наявності розбіжностей в документах є необґрунтованими.
Суд зазначає, що оскаржуване рішення не містить жодних відомостей чи обґрунтувань щодо того, яким чином наведені у ньому висновки впливають на визначення митної вартості товару, який імпортується позивачем. 
З урахуванням наведеного, відсутні підстави ставити під сумнів митну вартість товару, визначену декларантом, оскільки така вартість підтверджується поданими до митного оформлення документами, у яких відсутні розбіжності щодо вартості самого товару та вони містять достатньо відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари.
Суд також не може погодитися із діями відповідача стосовно витребування додаткових документів, оскільки відповідачем не вказано та не обґрунтовано, які числові значення такі документи мали підтвердити чи спростувати, при тому, що вартість придбання оцінюваного товару підтверджена документально.
Суд наголошує, що вимога про надання: договору (угоди, контракт) із третіми особами, пов`язаного з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; рахунків про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); рахунків про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); виписки з бухгалтерської документації; ліцензійного чи авторського договору покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; каталогів, специфікацій, прейскурантів (прайс-листів) виробника товару; висновків про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини відповідно до частини третьої статті 53 МК України є обґрунтованою тільки тоді, якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або відсутні відомості про усі числові значення складових митної вартості товарів.
Однак за обставин цієї справи відповідач не встановив розбіжностей, які дійсно мають вплив на правильність визначення митної вартості, зокрема щодо ціни товару, ознак підробки у поданих документах чи відсутність усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари згідно з умовами поставки, визначеними договірними сторонами (продавцем та покупцем).
З урахуванням наведеного висновок у спірному рішенні про неможливість визначення митної вартості товару за ціною договору щодо товару, який імпортується, та за рівнем, визначеним декларантом, не є доведеними. При цьому відповідач не вказав на неправильність проведеного розрахунку митної вартості, зазначеної у митній декларації, не зазначив, які саме складові митної вартості не підтверджені документально та які саме відомості відсутні/не піддаються обчисленню у поданих декларантом документах. Наведене дає підстави для висновку, що сумніви відповідача щодо складових митної вартості імпортованого товару ґрунтуються виключно на його припущеннях, а не на достовірних відомостях.
Враховуючи позицію Верховного Суду у постановах від 12.03.2019 у справі №826/2313/16, від 13.06.2019 у справі №820/6315/15, суд зауважує, що вимоги частини третьої та четвертої статті 53 та частини другої статті 58 МК України зобов`язують митний орган зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки спірних відомостей та зазначити документи, надання яких зможе усунути сумніви у їх достовірності. Встановивши відсутність достатніх відомостей, що підтверджують задекларовану митну вартість товару, митний орган повинен вказати, які саме складові митної вартості товару є непідтвердженими, чому з поданих документів неможливо встановити дані складові та які документи необхідні для підтвердження того чи іншого показника.
При вирішенні спору суд враховує, що застосування другорядного - резервного методу визначення митної вартості товару передбачене статтею 64 МК України, згідно з якою у разі якщо митна вартість товару не може бути визначена шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58-63 цього Кодексу, митна вартість оцінюваних товарів визначається з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (GAТТ). Митна вартість, визначена згідно з положеннями цієї статті, повинна ґрунтуватися на раніше визнаних (визначених) митним органом митних вартостях.
Відповідно до пунктів 2, 4 частини другої статті 55 МК України прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товару має містити, зокрема, наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товару, інших умов, що могли вплинути на ціну товару), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; обґрунтування числового значення митної вартості товару, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування.
За змістом пункту 2.1 Правил заповнення рішення про коригування митної вартості товару, затверджених наказом Міністерства фінансів України від 24.05.2012 №598, у рішенні про коригування митної вартості зазначається послідовність застосування методів визначення митної вартості та причин, через які не був застосований кожний з методів, що передує методу, обраному митним органом. Посилання на використання цінової бази Єдиної автоматизованої інформаційної системи Держмитслужби у рішенні допускається тільки при визначенні митної вартості відповідно до положень статей 59, 60 та 64 Кодексу з обов`язковим зазначенням номера та дати митної декларації, яка була взята за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, з поясненнями щодо зроблених коригувань на обсяг партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо. У випадку визначення митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу (стаття 64 Кодексу) зазначаються докладна інформація та джерела, які використовувалися митним органом при її визначенні.
Таким чином, у рішенні про коригування заявленої митної вартості, крім номера та дати митних декларацій, які були взяті за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, митний орган повинен також навести пояснення щодо зроблених коригувань на обсяги партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо та зазначити докладну інформацію і джерела, які використовувалися митним органом при визначенні митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу.
Аналогічної правової позиції дотримується Верховний Суд у постанові від 08.02.2019 у справі №825/648/17.
Разом з тим, у спірному рішенні митний орган лише вказав номер та дату митної декларації на основі якої було здійснено коригування митної вартості товару, що не дає підстав вважати вказані рішення обґрунтованим та мотивованим.
На думку суду, відповідач не виконав обов`язку щодо наведення у рішенні про коригування митної вартості товарів порівняння характеристик оцінюваного товару та характеристик товару, ціна якого взята за основу для коригування митної вартості за резервним методом.
Суд зазначає, що формально нижчий рівень митної вартості імпортованого товару від рівня митної вартості іншого митного оформлення не може розцінюватись як заниження декларантом митної вартості та не є перешкодою для застосування першого методу визначення митної вартості товару і не може бути достатньою та самостійною підставою для відмови у здійсненні митного оформлення товару за першим методом визначення його митної вартості.
Рішення про коригування митної вартості товару не може базуватися лише на інформації митниці, оскільки порядок її формування, ведення, отримання інформації, а також порядок використання її даних суб`єктами господарських відносин під час здійснення ними зовнішньоекономічної діяльності МК України не передбачено.
Сам факт здійснення митного оформлення подібних товарів за митною вартістю, що є більша заявленої декларантом, не може бути безумовною підставою для коригування відповідачем митної вартості товару.
За усталеною та послідовною практикою Верховного Суду (постанови від 10.06.2021 у справі №815/6854/17, від 14.07.2020 у справі №809/1734/16) навіть наявність у митного органу інформації про те, що митна вартість раніше імпортованих товарів, випущених у вільний обіг не відповідає вартості заявленій позивачем, не може утворити підстав для відмови у визнанні заявленої митної вартості за основним методом, оскільки митні органи при здійсненні митного контролю, у тому числі й з питань контролю правильності визначення митної вартості, мають діяти у спосіб, визначений МК України, а відомості, які містяться в автоматизованій системі аналізу та управління ризиками, мають лише допоміжний інформаційний характер при прийнятті органом доходів і зборів відповідних рішень. Наявність в автоматизованій системі аналізу та управління ризиками інформації про те, що митна вартість раніше імпортованих товарів, випущених у вільний обіг, є більшою, ніж задекларована декларантом, за відсутності інших визначених законом підстав, що обумовлюють межі і способи здійснення органом доходів і зборів контролю митної вартості, не утворює підстав для відмови у визнанні заявленої декларантом митної вартості за основним методом та її визначенні за іншим методом, адже торгові відносини є різноманітними, здійснюються на принципах автономії волі та свободи договору, при цьому безліч обставин можуть впливати на їх ціну (характеристика товару, виробник, торгова марка, умови і обсяги поставок, наявність знижок тощо). Автоматизована система аналізу та управління ризиками не може містити усієї інформації, що стосується суб`єктів зовнішньоекономічної діяльності, товарів і умов їх продажу, тому такі дані не можуть мати більше значення, ніж надані декларантом первинні документи про товар.
Також суд зазначає, що Верховний Суд у постанові від 08.10.2019 у справі №803/776/17 вказав, що декларант не зобов`язаний (звільнений від обов`язку) доводити правильність заявленої ним митної вартості: його твердження про розмір митної вартості вважається правомірним, доки протилежне не буде доведено контролюючим органом.
Відповідно до частин першої, другої статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
На думку суду, відповідач не довів належними, достатніми та беззаперечними доказами, що надані декларантом документи в своїй сукупності не підтверджують числові значення складових митної вартості товару чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена за товар, та що такі документи не дають можливість здійснити митне оформлення товару за визначеним декларантом основним методом – за ціною договору, як і не довів правових підстав для застосування резервного методу.
Відтак, з урахуванням встановлених обставин справи та наведених норм чинного законодавства України, суд дійшов висновку про те, що відповідач безпідставно відмовив у визнанні заявленої митної вартості спірного товару, оскільки позивач надав передбачені чинним законодавством документи, які підтверджують митну вартість товару, що ввозиться, та дають можливість визначити митну вартість товару за ціною договору шляхом застосування першого методу, а тому оскаржуване рішення про коригування митної вартості товарів від 02.06.2026 №UA205030/2026/000009/2 є необґрунтованим та безпідставним, не ґрунтується на нормах чинного законодавства, тому його слід визнати протиправним та скасувати, а позов задовольнити.
Залишаючи без оцінки окремі аргументи учасників справи, суд виходить з того, що такі обставини лише опосередковано стосуються суті і природи спору, а їх оцінка не має вирішального значення для його правильного вирішення.
Поряд з цим, надаючи оцінку кожному аргументу учасників справи, що мають значення для правильного вирішення адміністративної справи, суд застосовує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи), сформовану в пункті 58 рішення у справі «Серявін та інші проти України» (№4909/04): згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v. Spain) №303-A, пункт 29). Наведена позиція Європейського суду з прав людини також застосовується і Верховним Судом, зокрема, у постанові від 28.08.2018 у справі №802/2236/17-а.
Щодо розподілу судових витрат між сторонами суд зазначає наступне.
Відповідно до вимог статті 244 КАС України суд під час ухвалення рішення вирішує, як розподілити між сторонами судові витрати. 
Згідно із частиною першою статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Як слідує з матеріалів справи при зверненні до суду позивач сплатила судовий збір в загальній сумі 2662,40 грн, що підтверджується платіжною інструкцією №35 від 19.06.2026.
Отже, на користь позивача необхідно стягнути за рахунок бюджетних асигнувань відповідача судовий збір в сумі 2662,40 грн.
Керуючись статтями 139, 243-246, 262, 295 КАС України, суд 

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_4 ) до Волинської митниці (44350, Волинська область, Ковельський район, село Римачі, вулиця Призалізнична, 13, код ЄДРПОУ 43958385) про визнання протиправним та скасування рішення про коригування митної вартості товарів, задовольнити повністю.
Визнати протиправними та скасувати рішення Волинської митниці про коригування митної вартості товарів від 02.06.2026 №UA205030/2026/000009/2.
Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Волинської митниці на користь фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 2662 (дві тисячі шістсот шістдесят дві) гривні 40 копійок.
Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого статтею 295 КАС України. У разі подання апеляційної скарги рішення якщо його не скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного розгляду справи. 
Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку повністю або частково шляхом подання апеляційної скарги до Восьмого апеляційного адміністративного суду. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Суддя О.А. Лозовський