Придніпровський районний суд м.Черкаси    
Справа № 711/11989/25
Номер провадження2/711/686/26

РІШЕННЯ 
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
10 липня 2026 року Придніпровський районний суд м. Черкаси в складі:
головуючого – судді: Казидуб О.Г.
секретаря судового засідання: Шульга А.В.
за участю:
представника позивача - адвоката: Гарбазей Д.О.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження в залі суду в м. Черкаси цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Черкаської міської ради про встановлення постійного проживання зі спадкодавцем на час відкриття спадщини, -
ВСТАНОВИВ :
Адвокат Гарбазей Дмитро Олександрович, який діє в інтересах позивача ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ), звернувся до Придніпровського районного суду м. Черкаси з позовом до Черкаської міської ради (18001, м. Черкаси, вул. Байди Вишневецького, 36, ЄДРПОУ 25212542) про встановлення постійного проживання зі спадкодавцем на час відкриття спадщини.
Позовна заява мотивована тим, що ОСОБА_1 є онуком ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 
ІНФОРМАЦІЯ_3 помер його дід ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Спадщина, яка відкрилась після смерті її діда складається з трикімнатної квартири загальною площею61,6 кв.м., яка розташована за адресою: АДРЕСА_2 .
Після смерті діда в мами позивача було виявлено злоякісну пухлину нирки, що в кінцевому призвело до її передчасної смерті ІНФОРМАЦІЯ_4 . Відтак ні її мама ОСОБА_3 , ні вона не зверталися та не оформлювали свої спадкові права після смерті батька/діда ОСОБА_2 .
Вказує, що на момент смерті діда позивача останній був зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 . Він же , будучи зареєстрованим за адресою: АДРЕСА_3 (у своїх батьків), фактично з 2010 року і до смерті діда ОСОБА_2 проживав та продовжує проживати за адресою: АДРЕСА_2 .
Причиною цьому стало те, що з народженням сестри позивача ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , площа квартири, де він з батьками проживав не забезпечувала мінімальних житлових норм на одну людину і порушувала вимоги ч. 2 ст. 50 ЖК України в частині проживання в одній кімнаті осіб різної статті, старшими за 9 років.
Враховуючи, що поряд проживав його дід ОСОБА_2 , якому на праві власності належала трьох кімнатна квартира за адресою: АДРЕСА_2 спільним рішенням батьків, діда і його з врахуванням положень ст. 160 СК України, було вирішено, що він буде проживати з дідом в його квартирі.
Відповідно, в нього була своя окрема кімната і він вже міг надавати допомогу дідові у хатніх справах і слідкувати за станом його здоров`я.
Вказує, що 03 травня 2024 року позивач звернувся до приватного нотаріуса Черкаського міського нотаріального округу Захарченко А.І. з метою подання заяви про прийняття спадщини та видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті діда ОСОБА_2 .
Проте, за результатами його звернення нотаріусом було надано йому роз`яснення щодо пропуску ним шестимісячного строку після смерті діда ОСОБА_2 для прийняття спадщини і необхідність звернення до суду для встановлення факту спільного проживання зі спадкодавцем на час відкриття спадщини.
Просить суд встановити факт постійного проживання ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зі спадкодавцем ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 , на час відкриття спадщини за адресою: АДРЕСА_2 .
23 грудня 2025 року ухвалою суду відкрито загальне позовне провадження по даній справі, призначено підготовче судове засідання.
12 січня 2026 року представник відповідача Черкаської міської ради за дорученням Кирман Владислав Олександрович через канцелярію суду надав Відзив на позовну заяву, в якому просить в задоволенні позову відмовити в повному обсязі.
04 лютого 2026 року через систему «Електронний суд» адвокат Гарбазей Дмитро Олександрович, який діє в інтересах позивача ОСОБА_1 , надав Відповідь на Відзив, в якій просить позовні вимоги задоволити в повному обсязі.
06 квітня 2026 року ухвалою суду закрито підготовче провадження по справі, призначено справу до судового розгляду по суті.
Адвокат Гарбазей Дмитро Олександрович, який діє в інтересах позивача ОСОБА_1 , в судовому засіданні позов підтримав в повному обсязі та просив його задоволити. Зазначив, що після смерті матері позивача ніхто не займався питанням щодо прийняття спадщини після смерті діда ОСОБА_2 . Також, вказав, що позивач весь час проживав зі своїм дідом ОСОБА_2 .
Представник відповідача Черкаської міської ради за дорученням Кирман Владислав Олександрович в судове засідання не з`явився, надавши через систему «Електронний суд» заяву про розгляд справи за його відсутності. Також, зазначив, що щодо позовних вимог заперечує в повному обсязі з мотивів та підстав, що наведені у Відзиві на позовну заяву.
Свідок ОСОБА_5 в судовому засіданні зазначила, що з даною родиною знайома, вони проживають в квартирі АДРЕСА_4 , яка знаходиться над ним. Після смерті бабусі в цій квартирі проживав ОСОБА_6 та ОСОБА_7 . ОСОБА_8 проживала на одній сходовій клітині поруч, але вона померла. Вказує, що позивач ОСОБА_9 постійно проживав в цій квартирі з ОСОБА_1 , онук постійно за дідом доглядав, він возив його на рибалку та вони вели спільне господарство.
Свідок ОСОБА_10 в судовому засіданні зазначила, що її донька дружила з донькою померлої ОСОБА_3 . Їй відомо, що ОСОБА_1 в той час, коли народилася ОСОБА_11 разом зі своїм дідом, він доглядав за ним. На даний час онук свідка дружить з позивачем. Зазначила, що на час смерті ОСОБА_2 позивач проживав разом з ним.
Свідок ОСОБА_12 в судовому засіданні зазначив, що ОСОБА_1 та ОСОБА_2 дійчсно разом проживали в квартирі АДРЕСА_4 . Позивач постійно проживав в цій квартирі і наглядав за дідом.
Як передбачено ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутись до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором (ст. 5 ЦПК). 
Відповідно до положень ст.ст. 12, 13, 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених ст. 81 цього Кодексу. 
Суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Докази надаються сторонами та іншими.. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування (ч.ч.2,3 ст. 77 ЦПК). Крім того, обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування (ч.2 ст. 78 ЦПК).
Суд заслухавши пояснення адвоката Гарбазей Дмитра Олександровича, який діє в інтересах позивача ОСОБА_1 , покази свідків, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного.
Судом встановлені такі факти та відповідні їм правовідносини.
Судом встановлено, що відповідно до Свідоцтва про народження Серії НОМЕР_2 , ІНФОРМАЦІЯ_6 народилася ОСОБА_13 . В графі «батько» вказаний – « ОСОБА_2 ».
Відповідно до Свідоцтва про одруження Серії НОМЕР_3 , виданого Відділом реєстрації актів громадянського стану Черкаського міськвиконкому, 14 серпня 1999 року ОСОБА_13 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , уклала шлюб з ОСОБА_14 . Прізвище після одруження дружини – « ОСОБА_15 ».
Відповідно до Свідоцтва про народження Серії НОМЕР_4 , виданого Відділом реєстрації актів громадянського стану Придніпровського районного управління юстиції м. Черкаси, ІНФОРМАЦІЯ_8 народився ОСОБА_1 . В графі «мати» вказано – « ОСОБА_3 ».
Тобто, в судовому засіданні встановлено, що ОСОБА_1 є онуком ОСОБА_2 .
Відповідно до Свідоцтва про смерть Серії НОМЕР_5 , виданого Відділом державної реєстрації актів цивільного стану у м. Черкаси Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), ІНФОРМАЦІЯ_9 помер ОСОБА_2 .
Відповідно до Договору купівлі-продажу квартири від 06 квітня 1996 року, ОСОБА_2 на праві власності належала квартира за адресою: АДРЕСА_2 .
Тобто, після смерті ОСОБА_2 залишилась спадщина у вигляді нерухомого майна.
В матеріалах справи є Заповіт ОСОБА_2 від 03 липня 2019 року, яким він заповів ОСОБА_3 належну йому квартиру АДРЕСА_5 .
Відповідно до Свідоцтва про смерть Серії НОМЕР_6 , виданого Відділом державної реєстрації актів цивільного стану у м. Черкаси Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_3 померла.
Як вбачається з Повідомлення Завідувача Першої Черкаської державної нотаріальної контори Шалденко Л.В.№ 2446/01-16 від 29.12.2025, на запит суду, спадкова справа після смерті ІНФОРМАЦІЯ_9 ОСОБА_2 у Першій Черкаській державній нотаріальній конторі не заводилась.
Статтею 315 ЦПК України передбачено перелік справ про встановлення фактів, які розглядаються судом, зокрема згідно з ч. 2 вказаної статті у судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.
Статтею 3 СК України передбачає, що сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки. Коло осіб, які знаходяться між собою у сімейних стосунках, перераховується у ст. 2 СК України (подружжя, батьки, діти, усиновлювачі та усиновлені, баба, дід, прабаба, прадід, внуки, правнуки, рідні брати та сестри, мачуха, вітчим, падчерка, пасинок)
Відповідно до п. 1 ч.1 ст.315 ЦПК України, суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами.
З роз`яснень абз. 2 п. 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України за №7від 30травня 2008року «Про судову практику у справах про спадкування» вбачається, що якщо виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів, особа може звернутися в суд із заявою про встановлення цих фактів, яка, у разі відсутності спору, розглядається за правилами окремого провадження. Зокрема, у такому порядку суди повинні розглядати заяви про встановлення родинних відносин із спадкодавцем, проживання з ним однією сім`єю, постійного проживання разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, прийняття спадщини, яка відкрилася до 1 січня 2004 року тощо.
Аналогічні роз`яснення викладені у п. 7 Постанови Пленуму Верховного Суду України №5 від 31 березня 1995 року «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину, для оформлення права на пенсію в зв`язку із втратою годувальника.
Відповідно до Закону України «Про нотаріат» та «Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України» зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 22.02.2012 року за № 282/20595 зі змінами, внесеними згідно із Законами України, нотаріус при видачі свідоцтва про право на спадщину перевіряє факт смерті спадкодавця, час і місце відкриття спадщини, наявність підстав для закликання до спадкоємства за законом осіб, які подали заяву про видачу свідоцтва про право на спадщину, склад спадкового майна, на яке видається свідоцтво про право на спадщину. На підтвердження цих обставин від спадкоємців витребовуються документи, які підтверджують вказані факти.
Доказом родинних та інших відносин спадкоємця зі спадкодавцем є: свідоцтва органів реєстрації актів цивільного стану, повний витяг з реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису, копії актових записів, копії рішень суду, що набрали законної сили, про встановлення факту родинних та інших відносин.
Свідоцтво про право на спадщину видається за наявності у спадковій справі всіх необхідних документів.
Отже, для отримання свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті ОСОБА_16 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_10 , нотаріусу необхідно надати документ, який підтверджує родинні відносини спадкоємця зі спадкодавцем.
У випадку відсутності будь-якого документа, необхідного для видачі свідоцтва про право на спадщину, або виявлення помилки в поданих документах, у нотаріуса немає правових підстав для видачі свідоцтва про право на спадщину, а тому відповідно до Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснюєтья право на звернення до суду за визнанням факту родинних чи інших відносин з спадкодавцем.».
Статтею 315 ЦПК України передбачено перелік справ про встановлення фактів, які розглядаються судом, зокрема згідно з ч. 2 вказаної статті у судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.
Відповідно до роз`яснень, викладених у п. 1 постанови Пленуму Верховного Суду України № 5 від 31 березня 1995 року "Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення", - в порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, якщо: згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право.
Відповідно до п. 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року № 7 Про судову практику у справах про спадкування справи про спадкування розглядаються судами за правилами позовного провадження, якщо особа звертається до суду з вимогою про встановлення фактів, що мають юридичне значення, які можуть вплинути на спадкові права й обов`язки інших осіб та (або) за наявності інших спадкоємців і спору між ними. Якщо виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів, особа може звернутися в суд із заявою про встановлення цих фактів, яка, у разі відсутності спору, розглядається за правилами окремого провадження. Зокрема, у такому порядку суди повинні розглядати заяви про встановлення родинних відносин із спадкодавцем, проживання з ним однією сім`єю, постійного проживання разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, прийняття спадщини, яка відкрилася до 1 січня 2004 року тощо.
Аналогічна позиція викладена у п. 9 листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 року № 24-753/0/4-13. Так, якщо виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів, особа може звернутися в суд із заявою про встановлення цих фактів, яка, у разі відсутності спору, розглядається за правилами окремого провадження. Зокрема, у такому порядку суди повинні розглядати заяви про встановлення родинних відносин із спадкодавцем, проживання з ним однією сім`єю, постійного проживання разом зі спадкодавцем на час відкриття спадщини, факту прийняття спадщини.
Відповідно до статті 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).
До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (стаття 1218 ЦК України).
Відповідно до частини першої статті 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадщину почергово.
Водночас кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття (частина друга статті 1258 ЦК України).
Відповідно до ст. 1264 ЦК України у четверту чергу право на спадкування за законом мають особи, які проживали зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини.
Статтею 1265 ЦК України встановлено, що у п`яту чергу право на спадкування за законом мають інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно, причому родичі ближчого ступеня споріднення усувають від права спадкування родичів подальшого ступеня споріднення.
Юридичні факти можуть бути встановлені лише для захисту, виникнення, зміни або припинення особистих чи майнових прав самого заявника.
Якщо постійне проживання особи зі спадкодавцем на час відкриття спадщини не підтверджено відповідними документами, у зв`язку із чим нотаріус відмовив особі в оформленні спадщини, спадкоємець має право звернутися в суд із заявою про встановлення факту постійного проживання зі спадкодавцем на час відкриття спадщини.
Відповідно до п. 21 постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування при вирішенні спору про право на спадщину осіб, які проживали зі спадкодавцем однією сім`єю не менше як 5 років до часу відкриття спадщини, судом необхідно врахувати правила ч. 2 ст. 3 СК України, про те, що сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки.
У абзаці 1 частини другої статті 3 СК України встановлено, що сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки.
Сім`я створюється на підставі шлюбу, кровного споріднення, усиновлення, а також на інших підставах, не заборонених законом і таких, що не суперечать моральним засадам суспільства (частина четверта статті 3 СК України).
У пункті 6 рішення від 03 червня 1999 року № 5-рп/99 Конституційний Суд України зазначив, що до членів сім`ї належать особи, що постійно мешкають разом та ведуть спільне господарство. Ними можуть бути не тільки близькі родичі, але й інші особи, які не перебувають у безпосередніх родинних зв`язках. Обов`язковою умовою для визнання їх членами сім`ї є факт спільного проживання, ведення спільного господарства, наявність спільних витрат, купівлі майна для спільного користування, участі у витратах на утримання житла, його ремонт і т. п.
При вирішенні спору про право на спадщину осіб, які проживали зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини (четверта черга спадкоємців за законом), судам необхідно враховувати правила частини другої статті 3 СК України про те, що сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки. Зазначений п`ятирічний строк повинен виповнитися на момент відкриття спадщини і його необхідно обчислювати з урахуванням часу спільного проживання зі спадкодавцем однією сім`єю до набрання чинності цим Кодексом.
До спадкоємців четвертої черги належать не лише жінка (чоловік), які проживали однією сім`єю зі спадкодавцем без шлюбу, таке право можуть мати також інші особи, якщо вони спільно проживали зі спадкодавцем, були пов`язані спільним побутом, мали взаємні права та обов`язки, зокрема, вітчим, мачуха, пасинки, падчерки, інші особи, які взяли до себе дитину як члена сім`ї, тощо.
З урахуванням наведених норм матеріального права, суд приходить до висновку, що в даному випадку, необхідною умовою для встановлення факту постійного проживання ОСОБА_1 та ОСОБА_2 є доведеність факту їхнього спільного проживання, як осіб, які складали сім`ю, що передбачає їх пов`язаність спільним побутом, веденням спільного господарства, наявністю між ними взаємних прав і обов`язків у період, не менше ніж із 2010 року по день смерті.
Аналогічний правовий висновок зроблено в постанові Верховного Суду від 15.04.2021 року в справі №205/7584/16-ц.
Згідно показів свідків ОСОБА_12 , ОСОБА_5 , ОСОБА_10 , ОСОБА_1 та ОСОБА_2 проживали разом за адресою: АДРЕСА_2 .
Також, позивачем в якості доказів подано, зокрема, Декларацію № 0001-8ХЕ2-1300 від 10.12.2018 про вибір лікаря, який надає первинну медичну допомогу, укладену між ОСОБА_1 та лікарем КНЗ «Другий Черкаський міський центр первинної медико-санітарної допомоги»; Довідку від 25.03.2021, видану КНП «Третя Черкаська міська лікарня ШМД»; Декларацію № 0001-ЕА4Е-К0А0 від 10.07.2021 про вибір лікаря, який надає первинну медичну допомогу, укладену між ОСОБА_1 та лікарем КНЗ «Другий Черкаський міський центр первинної медико-санітарної допомоги»; Рахунок-Фактуру № 6622985*96*22*3*598666 від 08.07.2022; Рахунок-Фактуру № НОМЕР_7 від 09.07.2022; Товарний чек № 19102 від 08 вересня 2022 року; Товарний чек № 19465 від 03 жовтня 2022 року.
На думку суду, в судовому засіданні доведено факт спільного проживання однією сім`єю ОСОБА_1 (внука) та померлого ОСОБА_2 (діда) за адресою: АДРЕСА_2 .
На підставі повного та всебічного дослідження матеріалів справи, суд приходить до висновку про доведеність позивачем факту проживання однією сім`єю із ОСОБА_2 по день його смерті, оскільки, їхні відносини мали характер сімейних та були пов`язані зі спільним побутом, веденням спільного господарства, бюджету, наявністю між ними взаємних прав і обов`язків.
Оскільки, в інший спосіб встановити зазначений факт неможливо, від його встановлення залежить виникнення у позивача права на спадкування за законом після смерті ОСОБА_2 , позовні вимоги підлягають задоволенню.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 4, 5, 12, 13, 81, 76-84, 141,142, 206, 259, 263-265, 268, 273, 353, 354 ЦПК України, ст.ст. 316,321, 1216-1218, 1268, 1296-1299 ЦК України суд, -
ВИРІШИВ:
Позовні вимоги ОСОБА_1 до Черкаської міської ради про встановлення постійного проживання зі спадкодавцем на час відкриття спадщини – задоволити.
Встановити факт постійного проживання ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зі спадкодавцем ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 , на час відкриття спадщини за адресою: АДРЕСА_2 .
Рішення суду може бути оскаржене до Черкаського апеляційного суду на протязі 30 днів. Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.
Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Головуючий:	  	О.  Г.  Казидуб