ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ПОЛТАВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
адреса юридична: вул. Капітана Володимира Кісельова, 1, м. Полтава, 36000, адреса для листування: 
вул. Капітана Володимира Кісельова, 1, м. Полтава, 36607, тел. (0532) 61 04 21, E-mail inbox@pl.arbitr.gov.ua, https://pl.arbitr.gov.ua/sud5018/ Код ЄДРПОУ 03500004
РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
23.07.2026 Справа № 917/243/26 

Господарський суд Полтавської області у складі судді Тимощенко О.М., секретар судового засіданні Сьомкіна А. В. розглянувши справу № 917/24326
за позовною заявою Управління майном комунальної власності міста, вул. Соборності, 36 м. Полтава, 36000
до відповідача Громадської організації "Спілка ветеранів Збройних сил України міста Полтави", вул. Короленка, 17/53, м. Полтава, 36011 
про стягнення 466 120,00 грн,
Без виклику учасників справи

ВСТАНОВИВ:

19.02.2026 року до Господарського суду Полтавської області надійшла позовна заява Управління майном комунальної власності міста до відповідача Громадської організації "Спілка ветеранів Збройних сил України міста Полтави" про стягнення збитків у розмірі 466 120,00 грн, завданих орендарем внаслідок неналежного виконання умов договору №161/2 оренди нерухомого майна - нежитлових приміщень площею 114,9 кв.м., розташованих за адресою: вул. Пушкіна, 43 а, м. Полтава, що належать Полтавській міській територіальній громаді (вх. №252/26).
Ухвалою від 23.02.2026 року суд прийняв позовну заяву до розгляду, відкрив провадження у справі; ухвалив здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін (без проведення судового засідання); встановив сторонам процесуальні строки для подання до суду заяв по суті справи.
Відповідач в підсистемі "Електронний суд" як на момент прийняття позовної заяви до розгляду, так і на дату ухвалення рішення не був зареєстрований, що підтверджується відповіддю №37899272 про відсутність зареєстрованого Електронного кабінету ЄСІТС (міститься в матеріалах справи).
Ухвалу про відкриття провадження у справі від 23.02.2026 року було направлено відповідачу у паперовому вигляді рекомендованою кореспонденцією з повідомленням про вручення за адресою, що зазначена в позовній заяві, а саме: вул. Короленка, 17/53, м. Полтава, 36011, яка згідно відповіді з ЄДРЮОФОПтаГФ є адресою місцезнаходження відповідача (міститься в матеріалах справи).
Однак, поштове відправлення 03.03.2026 року повернуто до суду без вручення адресату з відміткою поштової установи про відсутність адресату за місцезнаходженням.
Відповідно до п. 4, 5 ч. 6 ст. 242 ГПК України днем вручення судового рішення є: день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, яка зареєстрована у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.
Господарський суд також враховує правову позицію Верховного Суду, викладену у постанові від 29.03.2021 у справі № 910/1487/20, де зазначено, що направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, яким в даному випадку є суд (близька за змістом правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25.04.2018 у справі № 800/547/17 (П/9901/87/18) та постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 27.11.2019 у справі № 913/879/17, від 21.05.2020 у справі № 10/249-10/19, від 15.06.2020 у справі № 24/260-23/52-б).
Відтак, згідно ст.242 ГПК України, відповідач вважається належним чином повідомленим про судовий розгляд його справи.
Відповідач відзив на позов не надав. Встановлені строки для його подання закінчилися.
Згідно з ч. 8 ст. 165 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) відзив подається в строк, встановлений судом, який не може бути меншим п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі. Згідно із ст. 118 ГПК України право на вчинення процесуальних дій втрачається із закінченням встановленого законом або призначеного судом строку.
Відповідно до ч. 9 ст. 165 ГПК України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами.
Інші заяви по суті справи до суду не надійшли.
При цьому, суд приймає до уваги, що відповідно до ч. 2 ст. 178 ГПК України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи.
За таких обставин, приймаючи до уваги, що відповідач у строк, встановлений ч. 1 ст. 251 ГПК України та ухвалою суду про відкриття провадження у даній справі не подав до суду відзиву на позов, а відтак не скористався наданими йому процесуальними правами, справа може бути розглянута за наявними у ній документами з урахуванням згаданого вище приписів ч. 9 ст. 165 ГПК України та ч. 2 ст. 178 ГПК України.
Відповідно до частини п`ятої статті 252 ГПК України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої із сторін про інше.
Клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін згідно з ч. 5 ст. 252 ГПК України сторони суду не надали.
За ч. 13 ст. 8 ГПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.
За ч. 2 ст. 252 ГПК України розгляд справи по суті в порядку спрощеного провадження починається через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі, якщо судове засідання не проводиться. За ст. 248 ГПК України суд розглядає справи у порядку спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі.
У разі неявки всіх учасників справи у судове засідання, яким завершується розгляд справи, або у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи суд підписує рішення (повне або скорочене) без його проголошення (ч. 4 ст. 240 ГПК України). Датою ухвалення рішення є дата його проголошення (незалежно від того, яке рішення проголошено - повне чи скорочене). Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення (ч. 5 ст. 240 ГПК України).
Під час розгляду справи по суті судом були досліджені всі письмові докази, що містяться в матеріалах справи.
Суд звертає увагу, що з 29.06.2026 року по 17.07.2026 року включно суддя Тимощенко О. М. перебувала у відпустці. Тому рішення ухвалене, а текст рішення підготовлено та підписано після виходу судді з відпустки.
Суд також зазначає, що з урахуванням умов воєнного стану в Україні, загальної ситуації в Україні та особливого режиму роботи суду, спрямованого на необхідності збереження життя і здоров`я суддів, працівників апарату та відвідувачів суду, суд здійснює розгляд справи №917/243/26 у розумний строк, тобто такий, що є об`єктивно необхідним для забезпечення можливості реалізації учасниками справи відповідних процесуальних прав.
Розглянувши матеріали справи, дослідивши всі наявні у справі докази, суд встановив наступне.
Наказом Управління майном комунальної власності міста №373-0 від 30.07.2021 року затверджено текст оголошення про проведення електронного аукціону за методом покрокового зниження стартової орендної плати та подальшого подання цінових пропозицій з передачі в оренду об`єкта нерухомого майна нежитлових приміщень площею 114,9 кв. м. за адресою: вул. Пушкіна (нова назва - Юліана Матвійчука), будинок 43 а, м. Полтава (а. 47, 48).
20.09.2021 року між Управлінням майном комунальної власності міста (далі - позивач, орендодавець) та Громадською організацією "Спілка ветеранів Збройних сил України міста Полтави" (далі - відповідач, орендар) було укладено договір №161/2 оренди нерухомого майна - нежитлових приміщень площею 114,9 кв.м., розташованих за адресою: вул. Пушкіна, 43 а, м. Полтава, що належать Полтавській міській територіальній громаді (далі - договір, а. с. 10 - 16).
Відповідно до п. 4.1 Змінюваних умов договору - об`єкт оренди та склад майна (далі - майно) - нежитлове приміщення загальною площею 114,9 кв.м., що розташоване за адресою: вул. Пушкіна, 43 а, м. Полтава.
Згідно з п. 6.1 Змінюваних умов договору ринкова (оціночна) вартість, визначена на підставі звіту про оцінку майна (частина четверта статті 8 Закону України від 03 жовтня 2019 р. №157-ІХ "Про оренду державного і комунального майна" Відомості Верховної Ради України, 2020 р., №4, ст. 25) - 542 500,00 грн.
Підпунктом 7.1 пункту 7 "Цільове призначення майна" змінюваних умов договору передбачено, що майно може бути використане орендарем за будь-яким цільовим призначенням на розсуд орендаря (використовується, якщо майно передано в оренду на аукціоні без додаткових умов).
Місячна орендна плата складає - 1 356,25 грн без ПДВ (п. 9.1 змінюваних умов договору).
Строк договору - 5 (п`ять) років з дати набрання чинності цим договором (п. 12 змінюваних умов договору). 
Розділ ІІ "Незмінювані умови договору":
- орендодавець передає, а орендар приймає у строкове платне користування майно, зазначене у пункті 4 Умов, вартість якого становить суму, визначену у пункті 6 умов (п. 1.1);
- орендар вступає у строкове платне користування майном у день підписання акта приймання-передачі майна. Акт приймання-передачі підписується між орендарем, орендодавцем одночасно з підписанням цього договору (п. 2.1);
- орендна плата становить суму, визначену у п. 9 Умов. Нарахування податку на додану вартість на суму орендної плати здійснюється у порядку, визначеному законодавством.
До складу орендної плати не входять витрати на утримання орендованого майна (комунальних послуг, послуг з управління об`єктом нерухомості, витрат на утримання прибудинкової території та місць загального користування, вартість послуг з ремонту і технічного обслуговування інженерного обладнання та внутрішньобудинкових мереж, ремонту будівлі, у тому числі: покрівлі, фасаду, вивіз сміття тощо), а також сплата за користування земельною ділянкою. Орендар несе ці витрати на основі окремих договорів, укладених безпосередньо з постачальником комунальних послуг в порядку, визначеному пунктом 6.5 цього договору (п. 3.1);
- у разі припинення договору орендар зобов`язаний, зокрема: звільнити протягом трьох робочих днів орендоване майно від належних орендарю речей і повернути його відповідно до акта повернення з оренди орендованого майна в тому стані, в якому майно перебувало на момент передачі його в оренду, з урахуванням нормального фізичного зносу, а якщо орендарем були виконані невід`ємні поліпшення або проведено капітальний ремонт, - то разом із такими поліпшеннями/капітальним ремонтом; відшкодувати орендодавцю збитки в разі погіршення стану або втрати (повної або часткової) орендованого майна з вини орендаря (і в межах суми, що перевищують суму страхового відшкодування, якщо воно поширюється на випадки погіршення стану або втрати орендованого майна) або в разі демонтажу чи іншого вилучення невід`ємних поліпшень/капітального ремонту (п. 4.1);
- протягом трьох робочих днів з моменту припинення цього договору орендодавець зобов`язаний оглянути майно і зафіксувати його поточний стан, а також стан розрахунків за цим договором в акті повернення з оренди орендованого майна (п. 4.2); 
- орендар має право, зокрема, за згодою орендодавця проводити поточний та/або капітальний ремонт майна і виступати замовником на виготовлення проектно-кошторисної документації на проведення ремонту (п. 5.1);
- порядок отримання орендарем згоди орендодавця на проведення відповідних видів робіт, передбачених п. 5.1. цього договору, порядок отримання орендарем згоди орендодавця на зарахування витрат на проведення цих робіт в рахунок орендної плати і умови, на яких здійснюється таке зарахування, а також сума витрат, які можуть бути зараховані, визначаються Порядком та рішеннями сесії Полтавської міської ради (п. 5.2);
- орендар зобов`язаний забезпечувати збереження орендованого майна, запобігати його пошкодженню і псуванню, тримати майно в порядку, передбаченому санітарними нормами та правилами пожежної безпеки, підтримувати орендоване майно в належному стані, не гіршому, ніж на момент передачі його в оренду, з урахуванням нормального фізичного зносу, здійснювати заходи протипожежної безпеки (п. 6.2);
- орендар несе відповідальність за дотримання правил експлуатації інженерних мереж, пожежної безпеки і санітарних норм у приміщеннях згідно із законодавством (п. 6.3);
- орендар зобов`язаний забезпечити представникам орендодавця доступ на об`єкт оренди у робочі дні у робочий час (а у разі отримання скарг на порушення правил тиші або провадження орендарем діяльності у неробочий час, яка завдає шкоди або незручностей власникам суміжних приміщень, - то у будь-який інший час) з метою здійснення контролю за його використанням та виконанням орендарем умов цього договору. Про необхідність отримання доступу до об`єкта оренди орендодавець повідомляє орендареві електронною поштою принаймі за один робочий день, крім випадків, коли доступ до об`єкта оренди необхідно отримати з метою запобіганню нанесення шкоди об`єкту оренди чи власності третіх особі через виникнення загрози його пошкодження внаслідок аварійних ситуацій або внаслідок настання надзвичайних ситуацій, техногенного та природного характеру, а також у разі отримання скарг на порушення правил тиші або провадження орендарем діяльності у неробочий час , яка завдає шкоди або незручностей власникам суміжних приміщень. У разі виникнення таких ситуацій орендар зобов`язаний вживати невідкладних заходів для ліквідації їх наслідків (п. 6.4); 
- орендар зобов`язаний: протягом 10 календарних днів з дня укладення цього договору застрахувати майно на суму його страхової вартості, визначеної у пункті 6.2 Умов, на користь орендодавця згідно з порядком, зокрема від пожежі, затоплення, протиправних дій третіх осіб, стихійного лиха, та протягом 10 календарних днів з дня укладення договору страхування (договорів страхування) надати орендодавцю завірені належним чином копії договору страхування і документів, які підтверджують сплату страхового платежу (страхових платежів); поновлювати щороку договір страхування так, щоб протягом строку дії цього договору майно було застрахованим, і надати орендодавцю копії завірених належним чином договору страхування і документів, які підтверджують сплату страхового платежу. Якщо договір страхування укладений на строк, що є іншим, ніж один рік такий договір повинен бути поновлений після закінчення строку, на який він укладено. Оплата послуг страховика здійснюється за рахунок орендаря (страхувальника) (п. 7.1); 
- за невиконання або неналежне виконання зобов`язань за цим договором сторони несуть відповідальність згідно із законом та договором (п. 10.1);
- цей договір укладено на строк, визначений у пункті 12 Умов. Перебіг строку договору починається з дня набрання чинності цим договором. Цей договір набирає чинності в день його підписання сторонами (нотаріального посвідчення, якщо відповідно до законодавства договір підлягає нотаріальному посвідченню). Строк оренди за цим договором починається з дати підписання акта приймання-передачі і закінчується датою припинення цього договору (п. 11.1).
20.09.2021 року орендарем та орендодавцем підписано та скріплено печатками юридичних осіб акт приймання-передачі в оренду нерухомого майна, що належить до комунальної власності Полтавської міської територіальної громади (а. с. 17), відповідно до якого орендодавець передав, а орендар прийняв в строкове платне користування нерухоме майно, яке належить до комунальної власності (характеристика нерухомого майна - нежитлові приміщення в одноповерховій будівлі, поверх - перший, загальна площа об`єкта - 114,9 кв. м., назва об`єкта - нежитлове приміщення, місцезнаходження об`єкта - м. Полтава, вул. Пушкіна, 43 а (нова назва вулиці - Юліана Матвійчука).
Як встановлено судом, з метою визначення відновної вартості для цілей оренди для розрахунку орендної плати Громадська організація "Спілка ветеранів Збройних сил України міста Полтави" замовила в оцінювача Федорової І. О. незалежну оцінку вартості нежитлових приміщень площею 114,9 кв.м. за адресою: м. Полтава, вул. Пушкіна, 43 а.
За результатами вказаної незалежної оцінки оцінювачем Федоровою І. О. було складено звіт від 31.10.2020 року, в якому, зокрема, зазначено, що технічний стан приміщень - незадовільний.
Таблиця 2.2.3. "Визначення середньозваженого фізичного зносу", яка наявна у вищезазначеному Звіті, містить наступну інформацію:
- фундамент - 35% зносу, питома вага 12%, питомий знос 4,2 % (дрібні тріщини в цоколі та під вікнами першого поверху);
- стіни перегородки - 50% зносу, питома вага 33%, питомий знос 16,5 % (відпадання штукатурки місцями, вивітрювання розчину зі швів);
- перекриття - 40% зносу, питома вага 4%, питомий знос 1,6 % (сліди протікання на стелі, вологість обмазки);
покрівля - 40% зносу, питома вага 4%, питомий знос 1,6 % (протікання і просвіти в окремих місцях, відставання і тріщини гребеневих плит);
- підлога - 60% зносу, питома вага 11%, питомий знос 6,6 % (матеріал підлоги стертий, прогини і просідання);
- прорізи - 60% зносу, питома вага 9%, питомий знос 5,4% (дверні полотна осіли або мають нещільний притулок по периметру коробки);
- оздоблювальні роботи - 60% зносу, питома вага 15%, питомий знос 9,0 % (шар фарби потемнів і забруднився, в окремих місцях пошкоджений, відшарувався і вздувся);
- внутрішні сантехнічні та електротехнічні роботи - 60% зносу, питома вага 6%, питомий знос 3,6 % (стан незадовільний);
- інші роботи - 60% зносу, питома вага 6%, питомий знос 3,6 % (стан незадовільний).
Разом питома вага - 100%, питомий знос - 52,1 %.
Питому вагу конструктивних елементів приймаємо по таблиці збірника УПВВ №28 тб.2-г. Фізичний знос об`єкту оцінки дорівнює 52%.
Відповідно до висновку вказаного звіту - ринкова вартість нежитлових приміщень площею 114,9 кв.м., за адресою: м. Полтава, вул. Пушкіна, 43 а на дату оцінки в стандарті без ПДВ складає 542 500 грн.
Вказаний висновок був затверджений начальником Управління майном комунальної власності міста Н. Курнаковою 16.11.2020 року (а. с. 39) та рецензований Лисенко І. С. згідно з рецензією на звіт про оцінку майна від 09.11.2020 року (а. с. 43).
Також вказаний Звіт про оцінку майна був врахований при визначенні вартості майна (542 500,00 грн) під час укладення спірного договору.
Як зазначає позивач, в травні 2025 року він отримав інформацію щодо незадовільного стану будівлі за адресою: вул. Юліана Матвійчука, 43 а, м. Полтава. З метою перевірки отриманої інформації було здійснено комісійне обстеження об`єкта оренди 22.05.2025 р. та 04.06.2025 р.
При комісійному візуальному обстеженні нежитлових приміщень за адресою: вул. Юліана Матвійчука, 43 а, м. Полтава, в акті обстеження від 22.05.2025 року (а. с. 59) зафіксовано, що:
- об`єкт оренди перебуває у незадовільному передаварійному технічному стані;
- на зовнішній фасадній стіні виявлено порушення цілісності перев`язки цегляної кладки у вигляді тріщини значних розмірів, що свідчить про втрату несучої здатності конструкції;
- зовнішня фасадна стіна має нахил і часткову втрату цегляної кладки;
- об`єкт оренди потребує ремонтних робіт щодо усунення виявлених дефектів. 
В акті обстеження нежитлових приміщень загальною площею 114,9 кв.м. за адресою: вул. Юліана Матвійчука, 43 а, м. Полтава, що перебувають в орендному користуванні, від 04.06.2025 року (а. с. 64) зазначено, що з метою перевірки вжиття орендарем відповідних заходів для забезпечення збереження орендованого майна та запобіганню його пошкодженню і псуванню було здійснено повторне комісійне обстеження нежитлових приміщень за адресою: вул. Юліана Матвійчука, 43 а, м. Полтава, в ході якого встановлено, що:
- об`єкт оренди перебуває у незадовільному передаварійному технічному стані;
- на зовнішній фасадній стіні виявлено порушення цілісності перев`язки цегляної кладки у вигляді тріщини значних розмірів, що свідчить про втрату несучої здатності конструкції;
- зовнішня фасадна стіна має нахил і часткову втрату цегляної кладки;
- орендар не вжив жодних заходів щодо забезпечення збереження орендованого майна.
Позивач вказує, що у ніч на 15.06.2025 року стався обвал зовнішньої несучої стіни спірного будинку, що призвело до унеможливлення використання орендованого приміщення.
В акті обстеження нежитлових приміщень від 24.06.2025 року (а. с. 65) зазначено, що за результатами чергового візуального комісійного обстеження нежитлових приміщень за адресою: вул. Юліана Матвійчука, 43 а, м. Полтава, встановлено, що:
- зовнішня фасадна стіна обвалилася повністю;
- під будівлею знаходяться фрагменти стін у вигляді цегли та будівельного сміття;
- об`єкт оренди значно пошкоджений та втратив свої експлуатаційні характеристики;
- наразі існує необхідність у визначенні розміру завданих збитків Полтавській міській територіальній громаді внаслідок знищення об`єкта оренди. 
09.07.2026 року судовим експертом Федоровим Д. Ф. було складено висновок експерта №49 за результатами експертного будівельно-технічного дослідження на замовлення Управління майном комунальної власності міста (а. с. 50 -58), в якому зазначено:
- дах будівлі - односкатний із зовнішнім неорганізованим водостоком у сторону головного (південно-східного) фасаду; 
- на час проведення обстеження будівля перебуває в експлуатації більше 60 років. відповідно до технічного паспорта (1) рік побудови - 1965. Термін експлуатації згідно з додатком А (9) - 70 років;
- під час проведення дослідження встановлено, що цегляна кладка самонесучої стіни південно-західного фасаду повністю зруйнована внаслідок аварії - зриву конструкції фундаменту і просідання насиченого водою ґрунту основи. При руйнуванні стіни відбулися пошкодження інших елементів будинку. Внаслідок руйнування стіни жорсткість частини будинку та кладки суміжних несучих стін зменшена до понаднормових значень;
- внаслідок аварії - зриву фактично припинили існування приміщення кабінету №3 площею 10,1 м^2, кабінету №4 площею 7,7 м^2. Решта нежитлових приміщень будівлі перебувають у експлуатації. Оздоблення та інженерні мережі мають природній фізичний знос, що відображено у додатку №1. Відомості про проведені капітальні ремонти - не надані.
Під час натурного обстеження експертом зафіксовано спробу підсилення частини фундаменту, яка сприймала навантаження від зруйнованої стіни, шляхом "підливання" бетону по периметру та відновлення мощення. Заходи щодо забезпечення спільної роботи існуючих фундаментів та конструкцій підсилення не зафіксовано;
- на основі проведеного технічного обстеження, експерт встановив, що фізичний знос частини громадського будинку за адресою: м. Полтава, вул. Юліана Матвійчука, 43 а, у складі приміщень: кабінет №3 площею 10,1 м^2, кабінет №4 площею 7,7 м^2 - складає 77%, що відповідає технічному стану "ветхий": стан несучих конструктивних елементів аварійний, а не несучих - дуже ветхий, обмежене виконання елементами будинку своїх функцій;
- на основі проведеного технічного обстеження, експерт встановив, що фізичний знос частини громадського будинку за адресою: м. Полтава, вул. Юліана Матвійчука, 43 а, у складі приміщень: тамбур №1 площею 1,4 м^2 , коридор №2 площею 3,7 м^2, кабінет №5 площею 28,5 м^2, тамбур №6 площею 1,1 м^2, кабінет №7 площею 12,9 м^2, кабінет №8 площею 24,7 м^2, комора №9 площею 14,6 м^2, вмивальник №10 площею 2,7 м^2, вбиральня №11 площею 1,4 м^2, коридор №12 площею 9,2 м^2 - складає 59 %, що відповідає технічному стану "незадовільний" (близький до ветхого): експлуатація елементів будинку можлива лише при умові проведення їх ремонту.
Відповідно до Наказу Управління майном комунальної власності міста Полтавської міської ради 01.08.2025 року №106-0 (а. с. 70) було припинено договір оренди від 20.09.2021 року №161/2 нерухомого майна - нежитлових приміщень за адресою: вул. Матвійчука Юліана, 43 а, м. Полтава, укладеного з Громадською організацією "Спілка ветеранів Збройних Сил України міста Полтава" з 04.08.2025 року, про що було повідомлено орендаря листом вих. №01-05-01.1-11/682 від 05.08.2025 року (а. с. 41). 
В якості додатків до вказаного листа було зазначено договір про припинення договору оренди нерухомого майна - нежитлових приміщень площею 114,9 кв.м., розташованих за адресою: вул. Матвійчука Юліана, 43 а, м. Полтава, що належать до комунальної власності Полтавської міської територіальної громади від 20.09.2021 р. № 161/2, а також акти приймання-передачі з орендованого користування нежитлового приміщення за адресою: вул. Матвійчука Юліана, 43 а, м. Полтава.
При цьому суд зазначає, що матеріали справи не містять вищезазначених доказів - договору про припинення спірного договору оренди та акту приймання-передачі з орендованого користування нежитлового приміщення за адресою: вул. Матвійчука Юліана, 43 а, м. Полтава.
09.02.2026 року судовим експертом Федоровим Д. Ф. було складено висновок експерта №8 за результатами експертного будівельно-технічного дослідження на замовлення Управління майном комунальної власності міста (а. с. 72 - 85), відповідно до якого розмір матеріальної шкоди, завданої частині громадського будинку за адресою: м. Полтава, вул. Юліана Матвійчука, 43 а, у складі приміщень: кабінет №3 площею 10,1 м^2 , кабінет №4 площею 7,7 м^2 - складає - 466 120,00 грн.
Позивач вважає, що невиконання орендарем п. 6.2 незмінюваних умов договору оренди щодо зобов`язання забезпечувати збереження орендованого майна, запобігання його пошкодженню і псуванню, тримання майна в порядку, передбаченому санітарними нормами та правилами пожежної безпеки, підтримування орендованого майна в належному стані, не гіршому, ніж на момент передачі його в оренду, з урахуванням нормального фізичного зносу, призвело до обвалу зовнішньої несучої стіни будинку за адресою вул. Юліана Матвійчука, 43 а, м. Полтава, та втратою ним своїх експлуатаційних можливостей, що завдало Полтавській міській територіальній громаді значних збитків у розмірі 466 120,00 грн.
Судом досліджено всі докази, наявні у матеріалах справи.
При прийнятті рішення суд керувався наступним.
Відповідно до встановлених обставин справи відповідач в період з 20.09.2021 р. по 03.08.2025 р. був орендарем нежитлового приміщення загальною площею 114,9 кв.м., що розташоване за адресою: вул. Пушкіна (нова назва - Юліана Матвійчука), 43 а, м. Полтава.
Відповідно до п. 4.1 та п. 6.2 договору оренди у разі припинення договору орендар зобов`язаний, зокрема: звільнити протягом трьох робочих днів орендоване майно від належних орендарю речей і повернути його відповідно до акта повернення з оренди орендованого майна в тому стані, в якому майно перебувало на момент передачі його в оренду, з урахуванням нормального фізичного зносу, а якщо орендарем були виконані невід`ємні поліпшення або проведено капітальний ремонт, - то разом із такими поліпшеннями/капітальним ремонтом; відшкодувати орендодавцю збитки в разі погіршення стану або втрати (повної або часткової) орендованого майна з вини орендаря (і в межах суми, що перевищують суму страхового відшкодування, якщо воно поширюється на випадки погіршення стану або втрати орендованого майна) або в разі демонтажу чи іншого вилучення невід`ємних поліпшень/капітального ремонту.
Орендар зобов`язаний забезпечувати збереження орендованого майна, запобігати його пошкодженню і псуванню, тримати майно в порядку, передбаченому санітарними нормами та правилами пожежної безпеки, підтримувати орендоване майно в належному стані, не гіршому, ніж на момент передачі його в оренду, з урахуванням нормального фізичного зносу, здійснювати заходи протипожежної безпеки.
Як вбачається з матеріалів справи, позивач реалізував своє право на стягнення збитків і пред`явив позов у цій справі до відповідача.
Відповідно до ст. 22 Цивільного кодексу України збитками є:
- втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки);
- доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).
Стаття 1192 Цивільного кодексу України визначає способи відшкодування шкоди, завданої майну потерпілого. Так, якщо інше не встановлено законом, з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.
Велика Палата Верховного Суду у постанові від 14.04.2020 у справі № 925/1196/18 у п. п. 6.15, 6.16 зробила такі висновки: доведення факту наявності збитків та їх розміру, а також причинно-наслідкового зв`язку між правопорушенням і збитками покладено на позивача; причинний зв`язок, як обов`язкова умова відповідальності за заподіяні збитки, полягає в тому, що шкода повинна бути об`єктивним наслідком поведінки завдавача шкоди, а отже, доведенню підлягає факт того, що протиправні дії заподіювача є причиною, а збитки є наслідком такої протиправної поведінки.
Зобов`язання про відшкодування шкоди - це правовідношення, в силу якого одна сторона (потерпілий) має право вимагати відшкодування завданої шкоди, а інша сторона (боржник) зобов`язана відшкодувати завдану шкоду в повному розмірі (постанова Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 05.12.2022 в справі № 214/7462/20).
Підставою виникнення зобов`язання про відшкодування шкоди є завдання майнової шкоди іншій особі.
Відповідно до ст. 623 Цивільного кодексу України боржник, який порушив зобов`язання, має відшкодувати кредиторові завдані цим збитки. Розмір збитків, завданих порушенням зобов`язання, доказується кредитором. Збитки визначаються з урахуванням ринкових цін, що існували на день добровільного задоволення боржником вимоги кредитора у місці, де зобов`язання має бути виконане, а якщо вимога не була задоволена добровільно, - у день пред`явлення позову, якщо інше не встановлено договором або законом. Суд може задовольнити вимогу про відшкодування збитків, беручи до уваги ринкові ціни, що існували на день ухвалення рішення.
Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 13.07.2022 в справі №753/15095/17 акцентує на тому, що у разі встановлення конкретної особи, яка завдала шкоди, відбувається розподіл тягаря доказування: позивач повинен довести наявність шкоди та причинний зв`язок; відповідач доводить відсутність протиправності та вини.
Велика Палата Верховного Суду в постанові від 07.04.2020 у справі № 910/4590/19 також наголошує, що за змістом ч. 2 ст. 22, ст. 1192 Цивільного кодексу України відшкодування шкоди здійснюється лише за умови доведення розміру заподіяної шкоди.
Зі встановлених обставин справи, досліджуючи склад цивільного правопорушення, суд звертає увагу на таке.
Так, передаючи в оренду приміщення по акту передачі від 20.09.2021 року, сторони не вказали про стан приміщення. Відсутність таких відомостей про стан приміщень не свідчить про його належний чи незадовільний стан, а свідчить про невстановленя факт стану приміщень на цей час. Тому позивач помиляється, коли стверджує, що приміщення передані у належному технічному стані, оскільки протягом дії договору орендар не звертався до орендодавця щодо незадовільного стану орендованого приміщення.
Підпунктом 7.1 пункту 7 "Цільове призначення майна" змінюваних умов договору передбачено, що майно може бути використане орендарем за будь-яким цільовим призначенням на розсуд орендаря (використовується, якщо майно передано в оренду на аукціоні без додаткових умов).
Судом встановлено, що майно передано в оренду на аукціоні без додаткових умов (а. 47, 48).
Обов`язками орендаря відповідно до умов договору оренди були:
- у разі припинення договору орендар зобов`язаний, зокрема: звільнити протягом трьох робочих днів орендоване майно від належних орендарю речей і повернути його відповідно до акта повернення з оренди орендованого майна в тому стані, в якому майно перебувало на момент передачі його в оренду, з урахуванням нормального фізичного зносу, а якщо орендарем були виконані невід`ємні поліпшення або проведено капітальний ремонт, - то разом із такими поліпшеннями/капітальним ремонтом; відшкодувати орендодавцю збитки в разі погіршення стану або втрати (повної або часткової) орендованого майна з вини орендаря (і в межах суми, що перевищують суму страхового відшкодування, якщо воно поширюється на випадки погіршення стану або втрати орендованого майна) або в разі демонтажу чи іншого вилучення невід`ємних поліпшень/капітального ремонту (п. 4.1 незмінюваних умов договору);
- забезпечувати збереження орендованого майна, запобігати його пошкодженню і псуванню, тримати майно в порядку, передбаченому санітарними нормами та правилами пожежної безпеки, підтримувати орендоване майно в належному стані, не гіршому, ніж на момент передачі його в оренду, з урахуванням нормального фізичного зносу, здійснювати заходи протипожежної безпеки (п. 6.2 незмінюваних умов договору);
- забезпечити представникам орендодавця доступ на об`єкт оренди у робочі дні у робочий час (а у разі отримання скарг на порушення правил тиші або провадження орендарем діяльності у неробочий час, яка завдає шкоди або незручностей власникам суміжних приміщень, - то у будь-який інший час) з метою здійснення контролю за його використанням та виконанням орендарем умов цього договору. Про необхідність отримання доступу до об`єкта оренди орендодавець повідомляє орендареві електронною поштою принаймі за один робочий день, крім випадків, коли доступ до об`єкта оренди необхідно отримати з метою запобіганню нанесення шкоди об`єкту оренди чи власності третіх особі через виникнення загрози його пошкодження внаслідок аварійних ситуацій або внаслідок настання надзвичайних ситуацій, техногенного та природного характеру, а також у разі отримання скарг на порушення правил тиші або провадження орендарем діяльності у неробочий час, яка завдає шкоди або незручностей власникам суміжних приміщень. У разі виникнення таких ситуацій орендар зобов`язаний вживати невідкладних заходів для ліквідації їх наслідків (п. 6.4 незмінюваних умов договору); 
- протягом 10 календарних днів з дня укладення цього договору застрахувати майно на суму його страхової вартості, визначеної у пункті 6.2 Умов, на користь орендодавця згідно з порядком, зокрема від пожежі, затоплення, протиправних дій третіх осіб, стихійного лиха, та протягом 10 календарних днів з дня укладення договору страхування (договорів страхування) надати орендодавцю завірені належним чином копії договору страхування і документів, які підтверджують сплату страхового платежу (страхових платежів); поновлювати щороку договір страхування так, щоб протягом строку дії цього договору майно було застрахованим, і надати орендодавцю копії завірених належним чином договору страхування і документів, які підтверджують сплату страхового платежу. Якщо договір страхування укладений на строк, що є іншим, ніж один рік такий договір повинен бути поновлений після закінчення строку, на який він укладено. Оплата послуг страховика здійснюється за рахунок орендаря (страхувальника) (п. 7.1 незмінюваних умов договору). 
Натомість, як випливає з умов договору оренди, зокрема з п. 6.4, орендодавець мав право здійснювати контроль за використанням орендованого майна та виконанням орендарем умов цього договору, здійснювати контроль за станом майна через візуальне обстеження зі складанням акта обстеження.
При цьому, у справі немає жодного первинного документа, який би описував стан приміщень саме на час їх передачі в оренду у вересня 2021 року.
Описані вище звіт з оцінки майна (дата оцінки 31.10.2020 р.), висновок експерта №49 за результатами експертного будівельно-технічного дослідження від 09.07.2025 року, висновок експерта №8 за результатами експертного будівельно-технічного дослідження від 09.02.2026 року не дають відповіді на таке питання. В таких доказах не зазначено про належний стан приміщень, а навпаки - про незадовільний стан та необхідність здійснення ремонту (звіт з оцінки майна - а. с. 34 (фізичний знос об`єкту оцінки - 52%); у висновку №49 судового експерта Федорова Д. Ф. від 09.07.2026 року зазначено, дах будівлі - односкатний із зовнішнім неорганізованим водостоком у сторону головного (південно-східного) фасаду; на час проведення обстеження будівля перебуває в експлуатації більше 60 років. відповідно до технічного паспорта (1) рік побудови - 1965. Термін експлуатації згідно з додатком А (9) - 70 років; під час проведення дослідження встановлено, що цегляна кладка самонесучої стіни південно-західного фасаду повністю зруйнована внаслідок аварії - зриву конструкції фундаменту і просідання насиченого водою ґрунту основи).
Із таких документів додатково вбачається, що ще до 2021 року спірне приміщення було в поганому стані, без ремонту та потребували комплексного ремонту (Таблиця 2.2.3. "Визначення середньозваженого фізичного зносу" (а. с. 34 зворот), яка наявна у Звіті з оцінки майна від 31.10.2020 року, містить наступну інформацію: фундамент - 35% зносу, питома вага 12%, питомий знос 4,2 % (дрібні тріщини в цоколі та під вікнами першого поверху); стіни перегородки - 50% зносу, питома вага 33%, питомий знос 16,5 % (відпадання штукатурки місцями, вивітрювання розчину зі швів); перекриття - 40% зносу, питома вага 4%, питомий знос 1,6 % (сліди протікання на стелі, вологість обмазки); покрівля - 40% зносу, питома вага 4%, питомий знос 1,6 % (протікання і просвіти в окремих місцях, відставання і тріщини гребеневих плит); підлога - 60% зносу, питома вага 11%, питомий знос 6,6 % (матеріал підлоги стертий, прогини і просідання); прорізи - 60% зносу, питома вага 9%, питомий знос 5,4% (дверні полотна осіли або мають нещільний притулок по периметру коробки); оздоблювальні роботи - 60% зносу, питома вага 15%, питомий знос 9,0 % (шар фарби потемнів і забруднився, в окремих місцях пошкоджений, відшарувався і вздувся); внутрішні сантехнічні та електротехнічні роботи - 60% зносу, питома вага 6%, питомий знос 3,6 % (стан незадовільний); інші роботи - 60% зносу, питома вага 6%, питомий знос 3,6 % (стан незадовільний).
Водночас жодного документа, який би здійснив порівняння стану орендованого приміщення станом на вересень 2021 року із тим станом, який був на червень 2025 року, і визначив рівень погіршення стану нежитлових приміщень, немає.
При цьому суд зазначає, що у справі немає доказів того, що відповідач звертався до орендодавця про отримання дозволу на проведення ремонту приміщень.
Відсутність в акті приймання передачі в оренду приміщень зауважень про поганий стан приміщень не підтверджує протилежного належного стану приміщень, адже в акті такого теж не вказано.
Суд зазначає, що з наданих позивачем актів обстеження нежитлових приміщень (а. с. 59 - 64) вбачається, що об`єкт оренди станом на 22.05.2025 р. та станом на 04.06.2025 року перебував у незадовільному передаварійному технічному стані; на зовнішній фасадній стіні виявлено порушення цілісності перев`язки цегляної кладки у вигляді тріщини значних розмірів, що свідчить про втрату несучої здатності конструкції; зовнішня фасадна стіна має нахил і часткову втрату цегляної кладки; об`єкт оренди потребує ремонтних робіт щодо усунення виявлених дефектів. 
Однак, Управління майном комунальної власності міста Полтавської міської ради, як орендодавець та балансоутримувач, знаючи про незадовільний передаварійний стан спірного приміщення не вжив жодних заходів щодо ініціювання проведення поточного та/або капітального ремонту, що дало б змогу запобігти обвалу стіни та як наслідок пошкодження та втрати своєї експлуатаційної характеристики об`єкта оренди.
Суд звертається до категорії стандарту доказування та відзначає, що принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи. Цей принцип передбачає покладання тягаря доказування на сторони. Одночасно цей принцип не передбачає обов`язку суду вважати доведеною та встановленою обставину, про яку сторона стверджує. Така обставина підлягає доказуванню таким чином, аби задовольнити, як правило, стандарт переваги більш вагомих доказів, тобто коли висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається більш вірогідним, ніж протилежний (постанови Верховного Суду від 02.10.2018 у справі № 910/18036/17, від 23.10.2019 у справі № 917/1307/18, від 18.11.2019 у справі № 902/761/18, від 04.12.2019 у справі № 917/2101/17, постанова Великої Палати Верховного Суду від 18.03.2020 у справі № 129/1033/13-ц).
Відповідно до ст. 79 ГПК України наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування. Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.
Як звертає увагу Верховний Суд у постанові від 20.01.2020 у справі №910/3579/17, чинним законодавством України обов`язок доведення факту наявності порушення відповідача, наявності та розміру понесених збитків, а також причинно-наслідковий зв`язок між правопорушенням і збитками, покладено на позивача.
Важливим елементом доказування наявності збитків є встановлення причинного зв`язку між протиправною поведінкою заподіювача та збитками потерпілої сторони. Причинний зв`язок між протиправною поведінкою і збитками є обов`язковою умовою відповідальності. Слід довести, що протиправна дія чи бездіяльність заподіювача є причиною, а збитки, які завдані особі, - наслідком такої протиправної поведінки. Протиправна поведінка особи тільки тоді є причиною збитків, коли вона прямо (безпосередньо) пов`язана зі збитками. Непрямий (опосередкований) зв`язок між протиправною поведінкою і збитками означає лише, що поведінка оцінюється за межами конкретного випадку, і, відповідно, за межами юридично значимого зв`язку.
Таким чином, позивач повинен довести факт заподіяння йому збитків, розмір зазначених збитків та надати докази невиконання зобов`язань та причинно-наслідковий зв`язок між невиконанням зобов`язань та заподіяними збитками. При визначенні розміру збитків, заподіяних порушенням господарських договорів, береться до уваги вид (склад) збитків та наслідки порушення договірних зобов`язань для підприємства. Тоді як відповідачу потрібно довести відсутність його вини у спричиненні збитків позивачу.
Відшкодуванню підлягають збитки, що стали безпосереднім, і що особливо важливо, невідворотним наслідком порушення боржником зобов`язання чи завдання шкоди. Такі збитки є прямими. Збитки, настання яких можливо було уникнути, які не мають прямого причинно-наслідкового зв`язку є опосередкованими та не підлягають відшкодуванню.
Причинно-наслідковий зв`язок і розмір збитків позивач підтверджує висновком експерта №49 за результатами експертного будівельно-технічного дослідження на замовлення Управління майном комунальної власності міста від 09.07.2025 року та Висновком експерта №8 за результатами експертного будівельно-технічного дослідження на замовлення Управління майном комунальної власності міста від 09.02.2026 р. 
Однак, подані позивачем докази (висновки експертна) не підтверджують порівняльного стану приміщень станом на 2020 рік зі станом приміщень на червень 2025 року, не підтверджують конкретного погіршення приміщень у порівняння зі станом, в якому приміщення були отримані, не вказують на період, характер і ступінь таких погіршень. У висновку від 09.07.2025 р. описано стан об`єкта на час огляду 02.07.2025 р., але не здійснено порівняння зі станом приміщення на 2020 року, не здійснено порівняння вартості майна станом на 2025 і на 2020 роки.
Відповідно до висновку експерта № 8 від 09.02.2026 року "з урахуванням фізичного (технічного) зносу вартість матеріальної шкоди, завданої частині громадського будинку за адресою: м. Полтава, вулиця Юліана Матвійчука, 43А, у складі приміщень: кабінет №3 площею10,1 м^2, кабінет №4 площею 7,7 м^2, складає станом на дату проведення дослідження, з округленням, ... 466 120 (чотириста шістдесят шість тисяч сто двадцять) гривень."
При цьому суд зауважує, що у вищезазначеному висновку експерта №8 від 09.02.2026 року містяться попередні приблизні витрати, які позивач мав би понести для здійснення ремонту, тоді як збитки мають бути реальними - такими, які особа мусить зробити для відновлення свого порушеного права. По-друге, відсутні докази, що саме позивач понесе ці витрати на ремонт і що такі погоджені підрядником. По-третє - не проведено співвідношення зі станом приміщень, отриманих в оренду, і станом на дату їх повернення.
Тобто сума, заявлена до стягнення це вартість ремонтних робіт. Однак, одного факту попередньо визначеної вартості ремонту не достатньо для стягнення збитків. Крім цього, відповідно до обставин справи збитки проявилися в зменшенні вартості майна внаслідок його пошкодження і відсутності ремонту за час оренди.
Крім цього, суд зауважує, що важливою є категорія "погіршення стану об`єкта", бо саме за це орендар несе відповідальність.
Однак, позивач не підтверджує, що саме той обсяг робіт, який заплановано виконати, пов`язаний із пошкодженнями (погіршеннями), отриманими внаслідок перебування приміщень в оренді у відповідача. Факт незадовільного стану приміщень ще в 2020 році є більш вірогідним, ніж факт передачі майна в належному стані, а обов`язок орендаря - повернути майно в стані не гіршому ніж на початок оренди. Тому будь-які інші поліпшення, які зараз позивач закладає в кошторис, виходять за межі відповідальності відповідача.
Враховуючи зазначене, суд вважає, що причинно-наслідковий зв`язок і розмір збитків не підтверджені належними доказами.
Суд також вважає за необхідне зазначити, що забезпечив усім учасникам справи можливість реалізації своїх процесуальних прав на збір і подання доказів.
Відповідно до ст. 15 Господарського процесуального кодексу України суд визначає в межах, встановлених цим Кодексом, порядок здійснення провадження у справі відповідно до принципу пропорційності, враховуючи: завдання господарського судочинства; забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами; особливості предмета спору; ціну позову; складність справи; значення розгляду справи для сторін, час, необхідний для вчинення тих чи інших дій, розмір судових витрат, пов`язаних із відповідними процесуальними діями, тощо.
Відповідно до ч. 4 ст. 74 Господарського процесуального кодексу України суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів.
Відповідно до ч. 4 ст. 14 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.
Суд зауважує, що жодна зі сторін не заявила клопотань про проведення відповідної судової експертизи, незважаючи на те, що для встановлення усього складу цивільного правопорушення потрібно встановити не тільки неправомірність поведінки, а ще й причинно-наслідковий зв`язок між поведінкою відповідача та наслідками (пошкодженнями).
Відповідно до ч. 1 ст. 74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.
Реалізація сторонами своїх процесуальних прав і наповнення справи доказами на підтвердження своєї правової позиції, на їх розсуд, не може свідчити про недобросовісність поведінки. Тому у суду не було підстав витребувати додаткові докази на підставі вказаної процесуальної норми, включно із зобов`язанням проводити судову експертизу.
Враховуючи зазначене, суд підсумовує, що позивач належними доказами не довів підстав позову та повного складу цивільного правопорушення, а саме причинно-наслідкового зв`язку між неправомірною поведінкою орендаря упродовж певного періоду часу (не підтвердив, упродовж якого саме часу відбулося погіршення до стану, виявленого в 2025 році, наскільки погіршився стан приміщень за період від 2020 до 2025 років чи за інший спірний період, не підтвердив характер погіршення приміщень) та наслідками, необхідністю проведення ремонтних робіт, вартістю 466 120,00 грн. 
Тому у задоволенні вимоги про стягнення збитків суд вважає за необхідне відмовити.
Розподіляючи витрати по сплаті судового збору у розмірі 6 991,80 грн та витрат, пов`язаних з розглядом справи (витрати, пов`язані із залученням експерта для проведення експертних досліджень та складання висновків експертів) у розмірі 27 000,00 грн, суд зазначає, що у відповідності до ст. 129 Господарського процесуального кодексу України судовий збір покладається на позивача з огляду на відмову у задоволені позовних вимог.
Враховуючи викладене, керуючись статтями 232-233, 237-238, 252 Господарського процесуального кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

Відмовити в задоволенні позовних вимог.
Рішення підписано 23.07.2026 року.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду (ч.1,2 ст.241 ГПК України). Апеляційна скарга на рішення суду подається в порядку і строки, встановлені ст.ст.256,257 ГПК України.

Суддя О. М. Тимощенко