ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
16 липня 2026 року
м. Київ
справа № 990/59/25
провадження № 11-387заі25
Велика Палата Верховного Суду у складі: 
Головуючого судді Погрібного С. О.
судді-доповідачки Стрелець Т. Г.,
суддів Банаська О. О., Білоконь О. В., Булейко О. Л., Губської О. А., Ємця А. А., Короля В. В., Кравченка С. І., Кривенди О. В., Мартинюк Н. М., Пількова К. М., Ступак О. В., Тітова М. Ю., Ткача І. В., Уркевича В. Ю.,
за участю:
секретаря судового засідання Рожок В. В.,
представника відповідача - Друцької О. Г.,
розглянула у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Вищої кваліфікаційної комісії суддів України на рішення Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 16 вересня 2025 року (судді Рибачук А. І., Берназюк Я. О., Бучик А. Ю., Стародуб О. П., Тацій Л. В.) у справі № 990/59/25 за позовом ОСОБА_1 до Вищої кваліфікаційної комісії суддів України про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії,
УСТАНОВИЛА:
Короткий зміст та обґрунтування позовних вимог та заперечень
1. У лютому 2025 року ОСОБА_1 (далі - також позивачка) звернулася до Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду (далі - Касаційний адміністративний суд) як суду першої інстанції з позовом до Вищої кваліфікаційної комісії суддів України (далі - відповідач, ВККС, Комісія), у якому просила:
- визнати протиправним і скасувати рішення ВККС від 13 січня 2025 року № 9/зп-25 в частині затвердження кодованих та декодованих результатів тестування її когнітивних здібностей (далі - рішення від 13 січня 2025 року № 9/зп-25, оскаржуване рішення);
- зобов`язати ВККС поновити її участь в конкурсі на зайняття вакантних посад суддів в апеляційних судах шляхом проведення повторного тестування когнітивних здібностей у межах зазначеного конкурсу.
2. ОСОБА_1 зазначає, що вона виявила намір взяти участь в конкурсі на зайняття 550 вакантних посад суддів в апеляційних судах (далі - Конкурс), оголошеному рішенням ВККС від 14 вересня 2023 року № 94/зп-23 (зі змінами, внесеними рішенням Комісії від 14 грудня 2023 року № 171/зп-23).
3. Позивачка успішно склала тестування загальних знань у сфері права та знань зі спеціалізації відповідного суду (цивільна спеціалізація) з результатом 141 бал, тому її було допущено до другого етапу Конкурсу - тестування когнітивних здібностей.
4. За результатами проведеного 10 січня 2025 року тестування когнітивних здібностей їй комп`ютерною програмою було визначено кількість IQ-балів - 82 (кількість балів у вербальному блоці - 82 фактично продубльовано у абстрактному блоці та визначено також 82 бали). Такий результат позивачка пов`язує із непрофесійністю залученого до тестування інструменту та/або некоректністю роботи комп`ютерної програми чи комп`ютерної техніки, оскільки вона, знаючи про кількість виконаних у кожному блоці завдань, витрачений час, кількість питань, відповіді на які викликали сумніви, переконана, що результат у 82 IQ-бали є помилковим.
5. У підтвердження факту неякісного та некоректного, на її думку, функціонування інструменту «PSYMETRICS», приводить такі обставини: відсутність відомостей про розробників інструменту «PSYMETRICS» та їх фаховий рівень, зокрема - залучення психологів; відсутність відомостей про налаштування інструменту «PSYMETRICS» для потреб тестування осіб юридичних спеціальностей; заявлена розробником інструменту «PSYMETRICS» відсутність будь-якої можливості, навіть вибіркової, перевірки Комісією правильності отриманих результатів тестування; відсутність інформації від Товариства з обмеженою відповідальністю «Сайметрікс-Україна» (далі - ТОВ «Сайметрікс-Україна») та ВККС про причини та характер збою в роботі вказаного інструменту під час тестувань кандидатів на посаду судді 4 та 5 листопада 2024 року, які були визнані ВККС такими, що не відбулись, та інформації про виправлення виявлених дефектів; відсутність інформації про оновлення відповідного програмного забезпечення та пілотне тестування бібліотеки тестових завдань.
6. ОСОБА_1 також вважає протиправними дії ВККС щодо залучення ТОВ «Сайметрікс-Україна», як уповноваженого представника, до етапу відбору кандидатів на посади суддів апеляційної інстанції без будь-якої перевірки фаховості цього суб`єкта господарювання на предмет: якості програмного забезпечення; адаптування тестової бази до мети, з якою вони використовуються; релевантності і надійності інформації вказаної бази; можливості перевірки Комісією правильності отриманих результатів тестування.
7. Крім того, на думку позивачки, ВККС протиправно визначила та оприлюднила її результат у 82 IQ-бали. Вважає, що оприлюднення цієї інформації щодо неї, як діючої судді місцевого загального суду, матиме вплив на її репутацію та приватне життя.
8. ВККС позов не визнала. Вказує, що оскаржуваним рішенням Комісія затвердила кодовані та декодовані результати тестування когнітивних здібностей, складеного 8, 9 та 10 січня 2025 року кандидатами на зайняття вакантних посад в межах Конкурсу. Відповідно до інформації, зазначеній у додатку 1 цього рішення, бал кандидата на посаду судді апеляційного суду у межах Конкурсу (цивільна спеціалізація) ОСОБА_1 (код кандидата - 45001400) становить 33,9 балів (82 IQ-бали), результат кваліфікаційного іспиту - «не складено». Жодних порушень порядку складання тестування когнітивних здібностей кандидатами на зайняття вакантних посад чи позаштатних ситуацій, які б мали значення для встановлення результатів тестування когнітивних здібностей кандидатів на зайняття вакантних посад суддів в апеляційних судах (цивільна спеціалізація), не встановлено.
9. Відповідач доводить, що ОСОБА_1 була ознайомлена з особливостями проведення тестування когнітивних здібностей та методики оцінювання його результатів до проведення тестування. Таким чином, на його переконання, стверджуючи в позовній заяві про протиправність проведеного за допомогою автоматизованого інструменту вимірювання психологічних та інших характеристик особистості «PSYMETRICS» тестування когнітивних здібностей позивачка фактично виражає незгоду з отриманим результатом тестування.
10. Вказує Комісія і на те, що оприлюднення результатів кваліфікаційного іспиту узгоджується із вимогами законодавства.
11. У відповідь на відзив ОСОБА_1 наголосила, що ВККС не надала жодного доказу в обґрунтування своїх заперечень проти позову. Наполягала на обґрунтованості заявленого позову.
Обставини справи, установлені судом першої інстанції
12.Рішенням ВККС від 14 вересня 2023 року № 94/зп-23 (зі змінами, внесеними рішенням Комісії від 14 грудня 2023 року № 171/зп-23) оголошено конкурс на зайняття 550 вакантних посад суддів в апеляційних судах, з них: в апеляційних судах із розгляду цивільних і кримінальних справ, а також справ про адміністративні правопорушення - 425.
13.Рішенням Комісії від 11 вересня 2024 року № 270/зп-24 призначено кваліфікаційний іспит під час кваліфікаційного оцінювання в межах Конкурсу та визначено таку черговість етапів його проведення:
перший етап - тестування загальних знань у сфері права та знань зі спеціалізації відповідного суду;
другий етап - тестування когнітивних здібностей;
третій етап - виконання практичного завдання зі спеціалізації відповідного суду.
14.Наступними рішеннями Комісії від 16 жовтня 2024 року № 319/зп-24, від 21 жовтня 2024 року № 323/зп-24, від 23 жовтня 2024 року № 333/зп-24 та від 23 жовтня 2024 року № 335/зп-24 затверджено кодовані та декодовані результати тестування загальних знань у сфері права та знань зі спеціалізації апеляційного загального суду та визначено графіки проведення другого етапу кваліфікаційного іспиту - тестування когнітивних здібностей у межах Конкурсу, а саме - з 4 по 11 листопада 2024 року - для кандидатів, які успішно склали тестування загальних знань у сфері права та знань з відповідної спеціалізації.
15. ОСОБА_1 успішно склала тестування загальних знань у сфері права та знань зі спеціалізації відповідного суду (цивільна спеціалізація) з результатом 141 бал, тому була допущена до другого етапу Конкурсу - тестування когнітивних здібностей. 
16.Водночас 4 та 5 листопада 2024 року під час складання першими групами учасників тестування когнітивних здібностей стався технічний збій у функціонуванні інструменту «PSYMETRICS». У зв`язку з цим Комісією 5 листопада 2024 року було прийнято рішення № 343/зп-24, яким вирішено:
- визнати тестування когнітивних здібностей, проведене 4 та 05 листопада 2024 року в межах конкурсу на зайняття вакантних посад суддів в апеляційних судах, оголошеного рішенням Комісії від 14 вересня 2023 року № 94/зп-23 (зі змінами), таким, що не відбулося, а результати тестування - нечинними.
- скасувати визначені рішеннями Комісії від 16 жовтня 2024 року № 319/зп-24, від 21 жовтня 2024 року № 323/зп-24, від 23 жовтня 2024 року № 333/зп-24 та від 23 жовтня 2024 року № 335/зп-24 графіки проведення другого етапу кваліфікаційного іспиту (тестування когнітивних здібностей) у межах конкурсу на зайняття вакантних посад суддів в апеляційних судах, оголошеного рішенням Комісії від 14 вересня 2023 року № 94/зп-23 (зі змінами).
17.Рішенням Комісії від 19 грудня 2024 року № 376/зп-24, серед іншого, встановлено середній допустимий бал тестування когнітивних здібностей у межах Конкурсу - 100 ІQ-бала, що відповідає 41,4 тестового бала. 
18.Іншим рішенням № 377/зп-24, ухваленим також 19 грудня 2024 року, Комісія визначила нові графіки тестування когнітивних здібностей у межах Конкурсу. Відповідно до опублікованого графіку  проведення тестування когнітивних здібностей ОСОБА_1 було призначено на 10 січня 2025 року.
19.За результатами проведеного 10 січня 2025 рокутестування когнітивних здібностей позивачці комп`ютерною програмою було визначено кількість IQ-балів - 82.
20.Рішенням Комісії від 13 січня 2025 року № 9/зп-25 затверджено кодовані та декодовані результати тестування когнітивних здібностей, складеного 8, 9 та 10 січня 2025 року кандидатами на зайняття вакантних посад в межах Конкурсу. Відповідно до додатку 1 зазначеного рішення бал кандидата на посаду судді апеляційного суду у межах Конкурсу (цивільна спеціалізація) ОСОБА_1 (код кандидата - 45001400) становив 33,9 балів. Результат кваліфікаційного іспиту - «не складено».
21.У той же час ОСОБА_1 11 січня 2025 року звернулася до ВККС з листом, в якому вказала на некоректну роботу комп`ютерної програми під час тестування когнітивних здібностей. У зверненні заявниця стверджувала, що результат тестування не відповідає кількості наданих нею правильних відповідей. Просила не розголошувати відомості про результати тестування щодо неї, а також надіслати їй перелік поставлених питань з наданими відповідями.
22.ВККС розглянула звернення ОСОБА_1 . Листом від 22 січня 2025 року Комісія проінформувала позивачку про відсутність підстав не оприлюднювати інформацію про затверджені декодовані результати тестування. З приводу надання запитуваної позивачкою інформації Комісія повідомила, що звернулася до ТОВ «Сайметрікс-Україна» для надання відповіді щодо змісту питань та наданих кандидатом відповідей під час тестування.
23.Листом від 29 січня 2025 року ТОВ «Сайметрікс-Україна» повідомило позивачку, що інструмент «PSYMETRICS» повністю автоматизований з метою недопущення впливу сторонніх осіб на тестування та його результати, унеможливлення буд-яких помилок, в тому числі, при підрахунку балів, а закладений в ньому адаптивний механізм (алгоритм) подачі запитань забезпечує індивідуальний і неповторний варіант з 30 питань по кожному тесту, але, при цьому, нівелюється можливість ознайомлення з питаннями, що були сформовані респонденту під час тестування та з результатами відповідей на них.
24. ОСОБА_1 оскаржила рішення від 13 січня 2025 року № 9/зп-25 до Касаційного адміністративного суду.
Короткий зміст рішення суду першої інстанції
25.Касаційний адміністративний суд рішенням від 16 вересня 2025 року позов задовольнив:
- визнав протиправним та скасував рішення ВККС від 13 січня 2025 року № 9/зп-25 в частині затвердження кодованих та декодованих результатів тестування когнітивних здібностей ОСОБА_1 ;
- зобов`язав ВККС поновити участь ОСОБА_1 в конкурсі на зайняття вакантних посад суддів в апеляційних судах з етапу тестування когнітивних здібностей у межах зазначеного конкурсу.
26.Суд проаналізував положення абзацу другого частини третьої статті 74 Закону України від 2 червня 2026 року № 1402-VIII «Про судоустрій і статус суддів» (далі - Закон № 1402-VIII) і дійшов висновку, що на Комісію покладено обов`язок затвердження форми та змісту тестувань, що означає не лише визначення структури і формату проведення тестування (наприклад, типу завдань - тестові, відкриті, ситуаційні тощо), але й затвердження конкретного переліку питань, які будуть використані для перевірки відповідності учасників критерію професійної компетентності, зокрема, в частині визначення рівня когнітивних здібностей.
27.Встановив, що рішенням Комісії від 2 жовтня 2024 року № 306/зп-24 затверджено, зокрема, програму і таксономічну характеристику анонімного тестування та оприлюднено перелік типових питань тестування когнітивних здібностей для цілей кваліфікаційного оцінювання кандидатів на посаду судді в межах конкурсу на зайняття вакантних посад суддів апеляційних судів.
28.У контексті оцінки згаданого вище рішення Комісії, суд першої інстанції звернув увагу, що в ньому було визначено лише переліки типових питань вербального та абстрактно-логічного блоків тестування, які містять чотири та три типові питання відповідно. 
29.Натомість повного переліку питань, що мають використовуватися безпосередньо під час тестування когнітивних здібностей учасників конкурсу Комісія не затверджувала. За висновками суду першої інстанції зазначене свідчить про порушення відповідачем вимог абзацу другого частини третьої статті 74 Закону № 1402-VIII в частині обов`язку ВККС затвердити зміст тестувань та не сприяє забезпеченню належного рівня об`єктивності та передбачуваності відповідної процедури.
30.На переконання суду такі дії (бездіяльність) Комісії призвели до того, що вона фактично була позбавлена реального інструментарію для перевірки змісту конкретних запитань, правильності відповідей, а також коректності результатів тестування, що суттєво обмежує можливість контролю за достовірністю оцінювання і ставить під сумнів об`єктивність результатів такого тестування.
31.Також з посиланням на рішення Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) у справах «Олександр Волков проти України» (заява № 21722/11, рішення від 27 травня 2013 року, пункти 166-167) та «Денісов проти України» (заява № 76639/11, рішення від 25 вересня 2018 року, пункти 115-117) суд дійшов висновку, що рішення ВККС про відмову у допуску позивачки до наступного етапу конкурсу на зайняття вакантних посад суддів в апеляційних судах мало наслідком припинення її участі у зазначеному конкурсі, що в широкому розумінні повинно трактуватись як рішення про відмову їй в допуску до професії судді, яке обмежує можливості позивачки щодо кар`єрного просування у суддівському корпусі, що безпосередньо зачіпає її професійну репутацію як правника та є втручанням в її право на повагу до приватного життя, легітимність якого може і має бути перевірена в судовому порядку.
32.Ураховуючи викладене, суд першої інстанції підсумував, що відповідач не надав жодних доказів, які б підтверджували достовірність результатів тестування позивачки, а також не виконав процесуального обов`язку доказування перед судом правомірності свого рішення.
33.Оскільки в межах оголошеного Конкурсу переможці на момент ухвалення рішення у цій справі ще не були визначені, тобто конкурс на зайняття вакантних посад в апеляційних загальних судах триває, суд першої інстанції дійшов висновку, що порушені права позивачки підлягають поновленню шляхом відновлення її участі в конкурсі на етапі тестування когнітивних здібностей.
34.При цьому суд першої інстанції відхилив твердження позивачки, що оприлюднення результатів тестування когнітивних здібностей у межах складання кваліфікаційного іспиту є розкриттям відомостей суддівського досьє. Зазначив, що така інформація слугує забезпеченню відкритості конкурсної процедури, наданню громадськості можливості ознайомитися з отриманими кандидатами результатами та узгоджується з вимогами Закону № 1402-VIII. Сам по собі факт оприлюднення бала позивачки не впливає на обсяг прав останньої і не свідчить про протиправність рішення Комісії про затвердження результатів тестування когнітивних здібностей.
Короткий зміст та обґрунтування вимог, наведених в апеляційній скарзіВККС
35.ВККС подала до Великої Палати Верховного Суду апеляційну скаргу на рішення Касаційного адміністративного суду від 16 вересня 2025 року, в якій просить скасувати оскаржене судове рішення і ухвалити нове, яким у задоволенні позову відмовити.
36.Комісія вважає висновок суду про наявність у неї обов`язку затверджувати повний перелік питань тестування розширеним тлумаченням норми, яке підмінює її фактичний зміст і суперечить прямому припису закону. 
37.В абзаці другому частини третьої статті 74 Закону № 1402-VIII визначено, що форма та зміст тестувань, практичних завдань, а також порядок їх проведення затверджуються ВККС.
38.Отже, в буквальному розумінні ця норма покладає на Комісію обов`язок затвердити форму та зміст тестувань, а також порядок їх проведення. Тобто визначити їх структуру, формат та типи завдань, але не перелік конкретних питань.
39. На виконання приписів законодавства Комісією було затверджено програму і таксономічну характеристику анонімного тестування та переліки типових питань, які визначають зміст і структуру відповідного тесту. Це повністю узгоджується з обов`язком Комісії визначати зміст тестувань у розумінні абзацу другого частини третьої статті 74 Закону № 1402-VIII і свідчить про дотримання вимог законодавства під час організації кваліфікаційного іспиту.
40.Натомість суд ототожнивши «зміст тестування» із «переліком питань», підмінив і розширив зміст цієї норми, створивши обов`язок Комісії, який в абзаці другому частини третьої статті 74 Закону № 1402-VIII,відсутній.
41. Окремо відповідач просить врахувати, що рішення ВККС від 2 жовтня 2024 року № 306/зп-24 не було предметом судового оскарження в цій справі. Тому вважає, що його оцінка судом першої інстанції виходять за межі предмета судового контролю.
42.В апеляційній скарзі Комісія також стверджує про відповідність використання тестів інструменту «PSYMETRICS» принципам об`єктивності, валідності та рівності умов для всіх кандидатів. 
43.Позивачка, як і інші кандидати була ознайомлена з особливостями проведення тестування когнітивних здібностей та методикою оцінювання його результатів до проведення тестування. Відтак Комісія вважає, що стверджуючи про протиправність проведеного за допомогою автоматизованого інструменту вимірювання психологічних та інших характеристик особистості «PSYMETRICS» тестування когнітивних здібностей ОСОБА_1 фактично виражає незгоду з отриманим результатом тестування.
Позиція позивачки
44.У відзиві на апеляційну скаргу  ОСОБА_1 просить залишити апеляційну скаргу ВККС без задоволення, а оскаржене рішення суду першої інстанції - без змін. 
45.Позивачка вважає правильним розуміння судом першої інстанції норми абзацу другого частини третьої статті 74 Закону № 1402-VIII. Твердить, що поняття «зміст тестувань» у контексті частини третьої статті 74 Закону № 1402-VIII слід трактувати як фактичне змістовне наповнення тестової бази, а не тільки як визначення структури і формату тестування. Тому переконана, що Комісія на етапі кваліфікаційного іспиту - тестування когнітивних здібностей повинна була провести пілотне тестування бібліотеки (бази) завдань, наданої розробником, за потреби залучити фахівців (осіб з відповідними знаннями та навичками у цій галузі) та затвердити відповідний зміст бібліотеки (бази) завдань.
46.Натомість відповідач обмежився затвердженням лише декількох зразків типових питань тестування та погодив особливості його проведення, що не можна сприймати як дотримання вимог законодавства під час організації кваліфікаційного іспиту з тестування когнітивних здібностей.
47. ОСОБА_1 також вважає протиправним оприлюднення Комісією інформації щодо загальних здібностей кандидата на посаду судді, а саме - IQ бала кандидата. На її думку, рішення ВККС в цій частині не було обґрунтованим і розсудливим та призвело до протиправного втручання у права, гарантовані частиною першою статті 8 Європейської конвенції з прав людини (далі - Конвенція).
48. На її думку також не може вважатися виходом за межі судового контролю надання судом першої інстанції оцінки рішенню ВККС від 2 жовтня 2024 року № 306/зп-24, оскільки таке розглядалося у призмі констатації факту порушення відповідачем процедури проведення тестування когнітивних здібностей. 
Рух апеляційної скарги
49.За результатами автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 21 жовтня 2025 року справу № 990/59/25 передано на розгляд головуючому судді (судді-доповідачу) Дашутіну І. В.
50.Велика Палата Верховного Суду ухвалою від 23 жовтня 2025 року відкрила апеляційне провадження за апеляційною скаргою ВККС на рішення Касаційного адміністративного суду від 16 вересня 2025 року.
51.За результатами повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 8 грудня 2025 року справу № 990/59/25 передано на розгляд головуючій судді (судді-доповідачці) Стрелець Т. Г.
52.Ухвалою від 24 грудня 2025 року справу призначено до розгляду в порядку письмового провадження на 12 лютого 2026 року.
53.Ухвалою від 12 лютого 2026 року справу призначено до апеляційного розгляду у відкритому судовому засіданні з повідомленням (викликом) учасників справи на 21 травня 2026 року о 15:00 год.
54.Судове засідання, призначене на 21 жовтня 2026 року, було знято з розгляду. Наступне судове засідання у справі призначено на 16 липня 2026 року о 12:00 год.
55. 15 липня 2026 року до Великої Палати Верховного Суду надійшла заява ОСОБА_1 про розгляд справи за її відсутності.
ПОЗИЦІЯ ВЕЛИКОЇ ПАЛАТИ ВЕРХОВНОГО СУДУ
Релевантні джерела права й акти їх застосування. Оцінка висновків суду, рішення якого переглядається, та аргументів учасників справи
56.ВеликаПалатаперевірилаумежахдоводівапеляційноїскаргиправильністьзастосуваннясудомпершоїінстанціїнормматеріальноготапроцесуальногоправа, занаслідкамичогозробилатаківисновки.
57.Відповідно до частини другої статті 128 Конституції України призначення на посаду судді здійснюється за конкурсом, крім випадків, визначених законом.
58.Організацію судової влади та здійснення правосуддя в Україні, що функціонує на засадах верховенства права відповідно до європейських стандартів і забезпечує право кожного на справедливий суд, визначає Закон № 1402-VIII.
59.30 грудня 2023 року набрав чинності Закон України № 3511-ІХ «Про внесення змін до Закону України «Про судоустрій і статус суддів» та деяких законодавчих актів України щодо удосконалення процедур суддівської кар`єри» (далі - Закон № 3511-ІХ), яким внесено зміни до Закону № 1402-VIII, зокрема викладено в новій редакції розділ IV «Порядок зайняття посади судді» та доповнено пунктами 57-61 розділ XII «Прикінцеві та перехідні положення» цього Закону.
60.ВККС є державним колегіальним органом суддівського врядування, який на постійній основі діє у системі правосуддя України(частина перша статті 92 Закону № 1402-VIII; тут і далі у редакції Закону № 3511-ІХ).
61.До повноважень Комісії, серед іншого, входить проведення кваліфікаційного оцінювання (пункт 7 частини першої статті 93 Закону № 1402-VIII).
62.Згідно із частиною першою статті 79 Закону № 1402-VIII конкурс на зайняття вакантної посади судді проводиться відповідно до цього Закону та положення про проведення конкурсу на зайняття вакантної посади судді, що затверджується ВККС, з дотриманням вимог законодавства про забезпечення рівних прав та можливостей жінок і чоловіків.
63.ВККС проводить конкурс на зайняття вакантних посад суддів апеляційного суду, вищого спеціалізованого суду чи суддів Верховного Суду на основі рейтингу кандидатів за результатами кваліфікаційного оцінювання та з урахуванням особливостей, визначених статтею 793 цього Закону (пункт 2 частини першої статті 792 Закону № 1402-VIII).
64.Пункт 2 частини першої статті 792 Закону № 1402-VIII визначає, що у конкурсі на зайняття вакантної посади судді апеляційного суду, вищого спеціалізованого суду може брати участь особа, яка відповідає вимогам до кандидата на посаду судді, за результатами кваліфікаційного оцінювання підтвердила здатність здійснювати правосуддя у відповідному суді та з відповідною спеціалізацією, а також відповідає одній із вимог, визначених частиною першою статті 28 (для апеляційного суду), частиною першою чи другою статті 33 (для вищого спеціалізованого суду) цього Закону.
65.Згідно з пунктом 2 частини четвертої статті 79-3 Закону № 1402-VIII Комісія проводить кваліфікаційне оцінювання кандидата на посаду судді, зокрема, апеляційного суду.
66.Згідноізчастинамипершою, другоюстатті83 Закону№ 1402-VIII кваліфікаційне оцінювання проводитьсяВККСзметоювизначенняздатностісудді(кандидатанапосадусудді) здійснюватиправосуддяувідповідномусудізавизначенимизакономкритеріями. Критеріямикваліфікаційногооцінюванняє: 1) компетентність(професійна, особиста, соціальнатощо); 2) професійнаетика; 3) доброчесність.
67.Згідно з пунктом 1 частини першої статті 85 цього Закону складання кваліфікаційного іспиту є одним із етапів кваліфікаційного оцінювання.
68.Кваліфікаційний іспит для цілей кваліфікаційного оцінювання є основним засобом встановлення відповідності судді (кандидата на посаду судді) критерію професійної компетентності та проводиться в порядку, передбаченому статтею 74 Закону, з урахуванням особливостей, встановлених главою 1 розділу V Закону.
69.Кваліфікаційний іспит проводиться шляхом складання анонімних тестувань та практичного завдання. Анонімне тестування проводиться, зокрема, щодо когнітивних здібностей (частина друга статті 85 Закону № 1402-VIII).
70.Відповідно до частин першої, третьої - п`ятої статті 74 Закону № 1402-VIII кваліфікаційний іспит є атестуванням професійної компетентності кандидата на посаду судді з метою виявлення належних знань, рівня підготовки та здатності здійснювати правосуддя у відповідному суді.
71.Кваліфікаційний іспит проводиться шляхом складання анонімних тестувань та практичних завдань. Анонімне тестування проводиться щодо когнітивних здібностей, історії української державності, загальних знань у сфері права та кожної спеціалізації суду: адміністративної, господарської та загальної (цивільної і кримінальної). Практичні завдання проводяться щодо кожної із зазначених спеціалізацій суду.
72.Форма та зміст тестувань, практичних завдань, а також порядок їх проведення затверджуються ВККС.
73.ВККС не пізніше ніж за 30 днів до дня проведення кваліфікаційного іспиту оприлюднює його програму та перелік питань тестування на своєму офіційному веб-сайті.
74.Кандидат на посаду судді вважається таким, що склав кваліфікаційний іспит, якщо він набрав не менше 75 відсотків максимально можливого бала за кожне тестування та практичне завдання кваліфікаційного іспиту.
75.У пункті 57 розділ XII «Прикінцеві та перехідні положення» Закону № 1402-VIII визначено, що ВККС завершує конкурс на зайняття вакантних посад суддів апеляційних судів, оголошений рішенням Комісії від 14 вересня 2023 року № 94/зп-23, за правилами, які діють після набрання чинності Законом№ 3511-ІХ .
76. Отже, з 30 грудня 2023 року вперше запроваджено тестування когнітивних здібностей як один із етапів складання іспиту кандидатами на посаду судді апеляційного суду успішне проходження якого дозволяє перейти до наступного етапу кваліфікаційного іспиту.
77.Когнітивні здібності - це здатність сприймати, розуміти, запам`ятовувати, осмислювати, робити висновки із наявної інформації та розв`язувати проблеми/завдання, приймаючи рішення, які є обґрунтованими, з огляду на наявну інформацію. Це також здатність розкладати складні проблеми на складові частини, встановлювати причинно-наслідкові зв`язки.
78.У широкому розумінні мета тестування когнітивних здібностей полягає в об`єктивній оцінці інтелектуального потенціалу людини, її здатності до навчання, обробки інформації, вербального, логічного та абстрактного мислення. Що стосується тестування когнітивних здібностей у межах оголошеного Конкурсу, то такий іспит насамперед направлений не на перевірку обсягу набутих знань, а на вимірювання інтелектуальних характеристик особи (логічного, аналітичного, абстрактного мислення, швидкості обробки інформації тощо), що претендує на посаду судді, зокрема, апеляційного суду.
79. 11 грудня 2024 року набрав чинності Закон України від 20 листопада 2024 року № 4072-IX «Про внесення змін до Закону України «Про судоустрій і статус суддів» щодо особливостей складання кваліфікаційного іспиту» (далі - Закон № 4072-IX).
80. Законом № 4072-IX статтю 74 Закону № 1402-VIII викладено в такій редакції:
«Стаття 74. Складання кваліфікаційного іспиту
1. Кваліфікаційний іспит є атестуванням професійної компетентності кандидата на посаду судді з метою виявлення належних знань, рівня підготовки та здатності здійснювати правосуддя у відповідному суді.
2. Підставою для допуску до складання кваліфікаційного іспиту є рішення ВККС.
3. Кваліфікаційний іспит проводиться шляхом складання анонімних тестувань та практичних завдань.
Анонімне тестування проводиться щодо когнітивних здібностей, історії української державності, загальних знань у сфері права та однієї або кількох спеціалізацій суду на вибір: адміністративної, господарської та загальної (цивільної і кримінальної).
Практичні завдання проводяться щодо вибраної (вибраних) кандидатом спеціалізації (спеціалізацій) суду.
Форма та зміст тестувань, практичних завдань, а також порядок їх проведення затверджуються ВККС.
4. ВККС не пізніше ніж за 30 днів до дня проведення кваліфікаційного іспиту оприлюднює його програму та перелік питань тестування (крім тестування щодо когнітивних здібностей) на своєму офіційному веб-сайті.
5. Кандидат на посаду судді вважається таким, що склав кваліфікаційний іспит з вибраної спеціалізації суду, якщо він:
1) набрав не менше 75 відсотків максимально можливого бала за тестування щодо історії української державності, загальних знань у сфері права та відповідної спеціалізації суду;
2) набрав не менше 75 відсотків максимально можливого бала за виконання практичного завдання щодо відповідної спеціалізації суду;
3) успішно пройшов тестування щодо когнітивних здібностей. Успішним проходженням вважається набрання кандидатом середнього допустимого бала тестування щодо когнітивних здібностей, встановленого ВККС.
6. ВККС встановлює прохідний бал кваліфікаційного іспиту, який не може бути нижчим за 75 відсотків максимально можливого бала за відповідне тестування (крім тестування щодо когнітивних здібностей) та виконання практичного завдання кваліфікаційного іспиту.
Під час добору на посаду судді прохідний бал для кандидатів встановлюється з урахуванням кількості посад, щодо яких оголошено добір.
7. Перебіг кваліфікаційного іспиту фіксується за допомогою технічних засобів відео- та звукозапису.
8. Інформація про результати кваліфікаційного іспиту є загальнодоступною та оприлюднюється на офіційному веб-сайті ВККС.
9. Кандидат на посаду судді, який не з`явився для складання кваліфікаційного іспиту без поважних причин, відмовився від його складання чи не склав його, може бути допущений до складання такого іспиту повторно не раніше ніж через один рік.
10. Кандидат на посаду судді, який склав кваліфікаційний іспит, але не набрав прохідний бал, може використати результати такого іспиту під час участі у наступному доборі на посаду судді, оголошеному протягом двох років з дня затвердження таких результатів.
11. Порушення процедури проведення кваліфікаційного іспиту може бути оскаржено в порядку, встановленому законом».
81. Законом № 4072-IX також визначено, що пункт 57 в редакції  Закону № 3511-IX слід вважати пунктом 571.
82.Пункт 571 викладено в такій редакції:
«571. ВККС завершує конкурс на зайняття вакантних посад суддів апеляційних судів, оголошений рішенням Комісії від 14 вересня 2023 року N 94/зп-23, за правилами, які діють після набрання чинності Законом № 3511-IX.
ВККС проводить кваліфікаційний іспит в межах конкурсу, передбаченого цим пунктом, за правилами, які діють після набрання чинності Законом № 4072-IX».
83.Порівняльний аналіз редакцій статті 74 Закону№ 1402-VIII до і після внесених змін свідчить, що зміни здебільшоготоркнулисяпорядкупроведенняанонімного письмового тестування когнітивних здібностей. Законодавець свідомо виокремив тестування когнітивних здібностей як особливий вид оцінювання, для якого не встановлено вимоги щодо оприлюднення переліку питань, що зумовлено специфікою такого тестування. Також встановлені особливості щодо прохідного бала за тестування когнітивних здібностей.
84.За змістом частини першої статті статтею 93 Закону № 1402-VIII ВККС відповідно до покладених на неї повноважень затверджує порядок складання кваліфікаційного іспиту та методику оцінювання кандидатів, положення про проведення конкурсу на зайняття вакантної посади судді, порядок та методологію кваліфікаційного оцінювання; проводить кваліфікаційне оцінювання. 
85.Рішенням від 19 червня 2024 року № 185/зп-24 (зі змінами, внесеними згідно з рішенням Комісії від 15 липня 2024 року № 220/зп-24) Комісія затвердила Положення про порядок складання кваліфікаційного іспиту та методику оцінювання кандидатів (далі - Положення № 185/зп-24).
86.Згідно з преамбулою цього Положення воно розроблено відповідно до Закону № 1402-VIII і визначає організаційно-правові засади підготовки та проведення кваліфікаційного іспиту, форму та зміст тестувань, практичних завдань, методику оцінювання результатів іспиту під час добору на посаду судді місцевого суду, кваліфікаційного оцінювання та у зв`язку з наміром судді бути переведеним до іншого місцевого суду, а також засади формування рейтингу і резерву кандидатів на посаду судді місцевого суду.
87.Кваліфікаційний іспит (далі - іспит) є атестуванням та основним засобом встановлення відповідності кандидата на посаду судді та судді (далі - учасник, учасники) критерію професійної компетентності (пункт 1.1 розділу 1 Положення № 185/зп-24).
88.Згідно з пунктом 1.12 розділу 1 Положення № 185/зп-24 одним з етапів складання іспиту кандидатами на посаду судді апеляційного, вищого спеціалізованого суду та Верховного Суду, а також суддями в межах процедури кваліфікаційного оцінювання є тестування когнітивних здібностей.
89.Пунктом 1.3.1 розділу 1 Положення № 185/зп-24 передбачено, що когнітивні здібності встановлюються за сукупністю таких складових:
- логічне мислення (вміння та навички визначати причинно-наслідкові зв`язки, закономірності та характеристики предметів, явищ і процесів за сукупністю їх ознак (підпункт 1.3.1.1 пункту 1.3.1);
- вербальне мислення (уміння та навички визначати важливі дані, розуміти складні тексти, виокремлювати основне від другорядного, а також формулювати правильні висновки за результатами аналізу отриманої інформації (підпункт 1.3.1.2 пункту 1.3.1).
90.За змістом підпункту 1.8.1. пункту 1.8 Положення № 185/зп-24 складання анонімного тестування, що визначає рівень когнітивних здібностей є одним із засобів проведення іспиту.
91. Пунктами 2.2, 2.4 розділу 2 Положення № 185/зп-24 встановлено, що зміст тестувань і практичних завдань визначається програмою іспиту. Проєкти програм етапів іспиту, таксономічні характеристики тестувань та завдання іспиту розробляються Національною школою суддів України або самостійно Комісією. До виконання цих заходів може бути залучено інших фахівців.
92.Однак відповідно до рішення ВККС від 12 червня 2024 року № 170/зп-24 Комісія не мала можливості провести тестування когнітивних здібностей у зв`язку з відсутністю як відповідного програмного забезпечення, так і бібліотеки тестових завдань. У зв`язку з необхідністю здійснення закупівель та розробки відповідних бібліотек та програмного забезпечення ВККС згаданим рішенням затвердила базові вимоги щодо надання послуг із впровадження програмного забезпечення для тестування когнітивних здібностей під час кваліфікаційного іспиту (додаток 1; далі - Вимоги до програмного забезпечення) та базові вимоги щодо надання послуг із розробки бібліотеки тестових завдань для тестування когнітивних здібностей під час кваліфікаційного іспиту (додаток 2; далі - Вимоги до розробки бібліотеки).
93.23 серпня 2024 року на електронній платформі Prozorro було оприлюднено оголошення про проведення закупівлі послуги із розробки бібліотеки тестових завдань для тестування когнітивних здібностей під час кваліфікаційного іспиту. Строк виконання договору - 10 грудня 2024 року.
94.31 серпня 2024 року відбулися відкриті торги для закупівлі «Послуги із розробки бібліотеки тестових завдань для тестування когнітивних здібностей під час кваліфікаційного іспиту», код національного класифікатора України ДК 021:2015 «Єдиний закупівельний словник» 98110000-7 «Послуги підприємницьких, професійних та спеціалізованих організацій» (UA?2024?08?23?008279-а). Електронна система закупівель автоматично визначила потенційним переможцем ТОВ «ХГР Україна». 13 вересня 2024 року між ВККС та ТОВ «ХГР Україна» підписано відповідний договір про надання послуг. Згідно додаткової угоди між ВККС та ТОВ «ХГР Україна» від 18 листопада 2024 року, граничний термін підготовки першого набору з 240 тестових завдань визначено 18 грудня 2024 року. Перші апробації тестових завдань на отриманій бібліотеці завдань розпочалися за участі сторін договору на початку грудня 2024 року.
95.Тобто станом на 2024 рік існувала як необхідність отримання безпосередньо у власність ВККС бібліотеки завдань та програмного забезпечення для майбутніх конкурсів, так і необхідність продовження вже існуючих, у тому числі в зв`язку з завершенням попереднього етапів конкурсу на посади суддів апеляційних судів.
96.Оскільки станом на жовтень 2024 року процес розробки бібліотеки завдань та програмного забезпечення не було завершено, а необхідність у продовженні вже розпочатих конкурсів на вакантні посади суддів апеляційних судів зберігалась, відомі іноземні проєкти технічної допомоги надали Україні матеріально-технічну підтримку у сфері реформування правосуддя. Саме ця сукупність обставин - відсутність власного програмного забезпечення, незавершеність закупівельних процедур та необхідність безперервності конкурсу - і визначила спосіб, у який Комісія реалізувала свої дискреційні повноваження, обравши залучення зовнішнього виконавця як єдиний практично доступний варіант.
97.Комісія рішенням від 2 жовтня2024 року № 306/зп-24 затвердила та оприлюднила на своєму офіційному вебсайті програму іспиту і таксономічну характеристику анонімного тестування когнітивних здібностей, а також опублікувала перелік типових тестових питань під час кваліфікаційного оцінювання кандидатів на зайняття вакантних посад суддів апеляційних судів.
98.Рішенням від 23 жовтня 2024 року № 331/зп-24 (зі змінами) Комісія затвердила особливості проведення тестування когнітивних здібностей та методику оцінювання його результатів під час кваліфікаційного оцінювання кандидатів на посаду судді в межах конкурсу на зайняття вакантних посад суддів в апеляційних судах. Залучила розробника - ТОВ «Сайметрікс-Україна», як уповноваженого представника для проведення тестування когнітивних здібностей під час кваліфікаційного іспиту для цілей кваліфікаційного оцінювання кандидатів на посаду судді в межах конкурсу на зайняття вакантних посад суддів в апеляційних судах. ТОВ «Сайметрікс-Україна» розробило та запропоновало Комісії особливості порядку проведення тестування когнітивних здібностей, зокрема, методику оцінювання його результатів. 
99. Особливостями порядку проведення тестування когнітивних здібностей та методики оцінювання його результатів передбачено, що тестування буде здійснюватися з використанням комп`ютерної техніки та за допомогою автоматизованого інструменту вимірювання психологічних та інших характеристик особистості «PSYMETRICS».
100.Кожен тест Інструменту «PSYMETRICS» - абстрактно-логічний та вербальний, складається із завдань різного типу, рівня складності та оснащений адаптивним механізмом подачі запитань (Computer Adaptive Testing - CAT), у якому кожне наступне запитання подається учаснику іспиту із банку запитань автоматично з урахуванням індексу складності попереднього запитання та правильності або неправильності відповіді на нього. При наданні правильної відповіді на запитання наступне пропонується із підвищеним рівнем складності, що забезпечує більш точне вимірювання здібностей кожного учасника іспиту.
101.У межах кожного тесту учаснику іспиту подається індивідуальний і неповторний варіант із 30 запитань. Таким чином, у межах тестування кожному учаснику іспиту пропонується 60 запитань.
102.При цьому для кожного тесту встановлюються свої часові обмеження, а саме: для абстрактно-логічного - 20 хвилин; для вербального - 8 хвилин.
103.Методикою оцінювання також визначено, що підрахунок балів здійснюється з урахуванням рівня складності запитання. За кожний із чотирьох рівнів складності нараховується відповідна кількість сирих балів від 0,2 до 0,8, після чого сирі бали переводяться у стандартизовані IQ бали згідно з алгоритмами Інструменту «PSYMETRICS».У кожному питанні лише одна правильна відповідь, крім деяких завдань вербального тесту, де потрібно обрати два варіанти, про що буде окремо повідомлено в умові завдання. 
104. Рішенням Комісії від 19 грудня 2024 року № 376/зп-24 було внесено зміни до рішення ВККС від 23 жовтня 2024 року № 331/зп-24 та, зокрема, встановлено середній допустимий бал тестування когнітивних здібностей у межах Конкурсу - 100 IQ-балів, що відповідає 41,4 тестового бала.
105.Пунктом 6.1 розділу 6 Положення № 185/зп-24 визначено стадії встановлення результатів іспиту: затвердження кодованих та декодованих результатів кожного етапу іспиту.
106.За змістом підпункту 6.3.2 пункту 6.3 розділу 6 Положення № 185/зп-24 у рішенні про затвердження кодованих результатів етапу іспиту зазначається: код учасника; бал учасника; результат етапу іспиту («успішно складено» або «не складено»).
107.Відповідно до приписів підпункту 6.4.2 пункту 6.4 розділу 6 Положення № 185/зп-24 у рішенні про затвердження декодованих результатів етапу іспиту зазначається: прізвище, ім`я, по батькові учасника; код учасника; бал учасника; результат етапу іспиту («успішно складено» або «не складено»).
108.Згідно з підпунктом 6.3.3 пункту 6.3 розділу 6 Положення № 185/зп-24 учасник визнається таким, що успішно склав тестування когнітивних здібностей, у разі набрання встановленого Комісією середнього допустимого та більшого бала тестування.
109.Відповідно до підпункту 6.3.4 пункту 6.3 розділу 6 Положення № 185/зп-24 учасник визнається таким, що не склав етап іспиту, зокрема у разі набрання менше середнього допустимого бала за результатами тестування когнітивних здібностей.
110.Предметом оскарження у цій справі є рішення Комісії № 9/зп-25, яким затверджено кодовані та декодовані результати тестування когнітивних здібностей, складеного 8, 9 та 10 січня 2025 року кандидатами на зайняття вакантних посад в межах Конкурсу в частині затвердженого бала кандидата на посаду судді апеляційного суду (цивільна спеціалізація) ОСОБА_1 (код кандидата -45001400) - 33,9 бала (IQ бал кандидата 82), результат кваліфікаційного іспиту - не складено.
111.На думку ОСОБА_1 , отриманий нею результат не відображає її фактичного інтелектуального та професійного рівня. Низький результат позивачка пов`язує із непрофесійністю залученого до тестування інструменту та/або некоректністю роботи комп`ютерної програми чи комп`ютерної техніки. 
112.Підтвердженням нефаховості залученого Комісією інструменту, за доводами позивачки, є включення до бази тестових запитань термінів із сфери музики, поезії, орнітології, а також рідковживаних слів котрі вочевидь не належать ані до загальновживаних, ані до правничих засобів вербальної комунікації. 
113.У позовній заяві позивачка також стверджувала, що ВККС фактично самоусунулася від вказаного етапу кваліфікаційного іспиту шляхом делегування ТОВ «Сайметрікс-Україна» розроблення та формування завдань іспиту, визначення змісту тестувань та проведення самого тестування. На підтвердження таких доводів приводить посилання ВККС на відсутність в неї технічної можливості надати відомості щодо конкретних питань, поставлених позивачці під час тестування, та відповідей, наданих нею під час його проходження. 
114.Відповідаючи на аргументи позивачки, Велика Палата Верховного Суду зазначає таке.
Дискреція членів екзаменаційної комісії у визначенні представника для забезпечення проведення іспиту
115.ВККС є уповноваженим суб`єктом з питань проведення конкурсу на зайняття вакантних посад судді апеляційного суду та прийняття рішення за його результатами, тобто є суб`єктом владних повноважень, на дії якого поширюються вимоги, встановлені статтею 2 КАС України.
116.Ніким не заперечується, що повноваження Комісії стосовно проведення кваліфікаційного оцінювання кандидата на посаду судді апеляційного у межах оголошеного Конкурсу є дискреційними та виключною компетенцією її як уповноваженого органу, який на постійній основі діє в національній системі судоустрою.
117.Згідно з Рекомендацією № R (80) 2 Комітету Міністрів Ради Європи державам?членам стосовно реалізації адміністративними органами влади дискреційних повноважень від 11 березня 1980 року як дискреційне потрібно розуміти повноваження, яке адміністративний орган, ухвалюючи рішення, може здійснювати з певною свободою розсуду, тобто коли такий орган може обирати з кількох юридично допустимих рішень те, яке він вважає найкращим за певних обставин.
118.Дискреційні повноваження - це можливість діяти за власним розсудом, у межах закону, можливість застосувати норми закону та вчинити конкретні дії (або дію) серед інших, кожні з яких окремо є відносно правильними (законними). У контексті діяльності ВККС це означає, що Комісія має повноваження самостійно визначати критерії оцінювання в межах установленого законом порядку та обирати спосіб реалізації процедур кваліфікаційного оцінювання з дотриманням правових норм.
119.Як раніше пояснювала ВККС та вкотре наголошує Велика Палата Верховного Суду, процедура кваліфікаційного оцінювання, зокрема і його перший етап - складання кваліфікаційного іспиту, може розглядатися як процес еволюційний, тобто такий, що розвивається відповідно до визначених завдань, обумовлених метою його проведення, реагуючи на виклики, які виникають у практичній діяльності Комісії. Саме дискреційний та еволюційний характер цієї процедури пояснює, чому вимоги, встановлені рішенням № 170/зп-24 для майбутніх закупівель, не могли автоматично і в повному обсязі поширюватись на тестування, що проводилось у межах вже розпочатого конкурсу за відсутності власного програмного забезпечення Комісії.
120.Тестування когнітивних здібностей кандидатів, як складова кваліфікаційного іспиту є етапом, на якому так само проявляються дискреційні повноваження Комісії в межах процедури кваліфікаційного оцінювання. Однак цей етап зазнав особливого розвитку протягом свого створення. 
121.Насамперед Велика Палата Верховного Суду погоджується із зауваженнями позивачки про неодмінність і важливість дотримання суб`єктом владних повноважень установлених ним правил у нормативних документах, що регулюють його діяльність. Проте з огляду на пояснену Комісією мету затвердження базових вимог щодо надання таких послуг, немає підстав вважати позицію Комісії про необхідність залучення розробника для проведення тестування до завершення закупівельних процедур неправильною чи нераціональною.
122.Велика Палата Верховного Суду наголошує, що, здійснюючи зовнішній публічний нагляд за дискреційними повноваженнями суб`єкта владних повноважень, суд не повинен вдаватися до зміни обсягу дискреційних повноважень, бо це є предметом відповідного правового регулювання, а має проконтролювати, чи не є викладені у рішенні цього органу висновки щодо обставин у справі довільними та нераціональними, не підтвердженими доказами або ж такими, що є помилковими щодо фактів.
123.Отже, відповідно до Рекомендацій № R (80) 2 Комітету Міністрів Ради Європи, Комісія скористалася своїми дискреційними повноваженнями та рішенням від 23 жовтня 2024 року № 331/зп-24 (із змінами внесеними рішенням Комісії від 19 грудня 2024 року № 376/зп-24), серед іншого, залучили розробника - ТОВ «Сайметрікс?Україна» як уповноваженого представника для проведення тестування когнітивних здібностей під час кваліфікаційного іспиту для цілей кваліфікаційного оцінювання кандидатів на посаду судді в межах конкурсу на зайняття вакантних посад суддів в апеляційних судах. 
124.Тобто Комісія, у межах своїх дискреційних повноважень, обрала спосіб реалізації процедури кваліфікаційного оцінювання, який вважала найкращим за існуючих обставин - а саме за умов відсутності власного програмного забезпечення, незавершеності закупівельних процедур та необхідності забезпечення безперервності конкурсу на посади суддів апеляційних судів.
125.Відтак Комісія дотрималась існуючих правових норм, оскільки Положення № 185/зп-24 (пункт 2.4 розділу 2) також прямо встановлює можливість ВККС залучити до виконання заходів відповідних фахівців, а для забезпечення проведення самого іспиту можуть бути залучені інші особи як уповноважені представники.
126.Суд звертає увагу, що Закон № 1402-VIII не містить заборони на залучення ВККС уповноважених представників, спеціалізованих установ чи інших осіб для організаційного, технічного або методичного забезпечення проведення кваліфікаційного іспиту, а таке залучення не є підставою для скасування рішення ВККС, оскільки саме Комісія залишалась суб`єктом владних повноважень, який визначав порядок проведення тестування, затверджував відповідні рішення, контролював процедуру проведення іспиту та приймав остаточні рішення за його результатами.
127.Залучення уповноваженого представника для технічного та організаційного забезпечення тестування не є переданням владних управлінських функцій чи дискреційних повноважень ВККС. Розроблення програмного продукту, адміністрування тестування та технічний супровід процедури не підміняють компетенцію Комісії як конституційного органу суддівського врядування та не свідчать про відмову ВККС від здійснення власних повноважень. Залучення спеціалізованого суб`єкта, який володіє необхідними технічними рішеннями та апробованими методиками оцінювання когнітивних здібностей, за умов відсутності у ВККС власного програмного забезпечення та сформованої бібліотеки тестових завдань, було об`єктивно необхідним та відповідало меті забезпечення безперервності конкурсних процедур.
128.Водночас сама по собі незгода позивачки із самим фактом залучення зовнішнього виконавця не може бути достатньою підставою для висновку про протиправність дій Комісії.
Незастосовність вимог, затверджених рішенням Комісії № 170/зп-24 у повному обсязі
129.Велика Палата Верховного Суду також вважає, що затвердження рішенням Комісії від 23 жовтня 2024 року № 331/зп-24 іншого розробника до закінчення розробки завершеного продукту, визначеного вимогами рішення ВККС від 12 червня 2024 року № 170/зп-24, загалом та концептуально не змінило правового врегулювання процедури кваліфікаційного іспиту і методики визначення його результатів. Також потрібно підкреслити: вимоги, затверджені рішенням № 170/зп?24, були розраховані виключно на майбутній програмний продукт, який Комісія прагнула отримати за результатами закупівельних процедур. Оскільки станом на жовтень 2024 року ці процедури не були завершені, а конкурс потрібно було продовжити, зазначені вимоги об`єктивно не могли і не повинні були застосовуватись у повному обсязі до вже проведеного тестування. Це підтверджується такими обставинами.
130.У першу чергу відсутність публічного пілотного тестування, яке визначене Вимогами до розробки бібліотеки тестових завдань, затвердженими рішенням ВККС від 12 червня 2024 року № 170/зп-24, не підтверджує порушення відповідачем порядку оцінювання учасників іспиту. Зазначені вимоги стосуються виключно майбутніх програмних продуктів, які Комісія прагнула отримати за результатами проведених закупівель, а отже не можуть слугувати критерієм оцінки тестування, проведеного із залученням зовнішнього виконавця в умовах відсутності такого продукту.
131.Сам факт незатвердження Комісією окремим рішенням бібліотеки питань, розробленої ТОВ «Сайметрікс-Україна» для оцінки когнітивних здібностей кандидатів, не може вказувати на те, що члени екзаменаційної комісії не здійснили перевірку завдання позивачки або здійснили таку без застосування чи без дотримання вказаних вимог.
132.До того ж, оскільки рішенням ВККС від 23 жовтня 2024 року № 331/зп-24 затвердила відповідного розробника та інші особливості тестування, а відповідний програмний продукт, включно з існуючими завданнями уповноваженого представника, був прийнятий і впроваджений у роботу, це вже свідчить про перевірку його відповідності вимогам з боку ВККС.
133.Тобто доводи позивачки про те, що ВККС нібито без будь-якої перевірки залучила Товариство як уповноваженого представника для забезпечення проведення тестування когнітивних здібностей, не підтверджуються наведеними вище обставинами та ґрунтуються виключно на припущеннях. Сам по собі факт залучення зовнішнього виконавця не свідчить про протиправність дій Комісії, оскільки така можливість прямо встановлена Положенням № 185/зп-24 та обумовлена необхідністю якнайшвидшого спеціалізованого технічного забезпечення процедури тестування.
134.Позивачка не надала доказів на підтвердження, що ТОВ «Сайметрікс-Україна» не має практичного досвіду чи то технічних можливостей для проведення такого роду тестувань.
135.Суб`єктивна думку позивачки щодо нефаховості залученого Комісією розробника до проведення тестування когнітивних здібностей під час кваліфікаційного іспиту кандидатів на посаду судді в межах Конкурсу не може переважати без доказової бази. 
Щодо оцінки судом першої інстанції порушення частини третьої статті 74 Закону № 1402-VIIIкрізь призму рішення ВККС від 2 жовтня2024 року № 306/зп-24
136. У пункті 44 свого рішення Касаційний адміністративний суд вказав, що рішенням № 306/зп-24 Комісія визначила лише переліки типових питань вербального та абстрактно-логічного блоків тестування, які містять чотири та три типові питання відповідно. Однак Комісія не затвердила повного переліку питань, що мають використовуватися безпосередньо під час тестування когнітивних здібностей учасників конкурсу, що свідчить про порушення відповідачем вимог абзацу другого частини третьої статті 74 Закону № 1402-VIII в частині обов`язку ВККС затвердити зміст тестувань та не сприяє забезпеченню належного рівня об`єктивності та передбачуваності відповідної процедури.
137.З такими висновками погодитися не можна. Відсутність окремого рішення Комісії про затвердження бібліотеки питань, розробленої ТОВ «Сайметрікс-Україна» для оцінки когнітивних здібностей кандидатів, не може тлумачитися як порушення нею вимог частини третьої статті 74 Закону № 1402-VIII щодо затвердження форми та змісту тестувань. Закон не встановлює єдиної обов`язкової форми, в якій Комісія має затверджувати зміст тестування когнітивних здібностей, а вибір Комісією конкретного механізму такого затвердження є проявом її дискреційних повноважень. 
138.Оскільки рішенням від 23 жовтня 2024 року № 331/зп-24 ВККС затвердила відповідного розробника та інші особливості тестування, а відповідний програмний продукт, включно з існуючими завданнями уповноваженого представника, був прийнятий і проваджений у роботу, це вже свідчить про його відповідність вимогам частини третьої статті 74 Закону № 1402-VIII з огляду на зазначені в цій постанові особливості тестування когнітивних здібностей. Вимога про затвердження кожного окремого питання окремим рішенням Комісії не випливає ні з буквального розуміння цієї норми, на з її мети.
Щодо забезпечення прозорості і відкритості конкурсу
139.За обставинами цієї справи позивачка за результатом тестування когнітивних здібностей набрала 33,9 тестових бала, тобто менше середнього допустимого балу тестування (41,4), встановленого Комісією. Своєю чергою ненабрання мінімального прохідного балу тестування когнітивних здібностей є підставою для припинення подальшої участі ОСОБА_1 в конкурсі на зайняття вакантної посади судді апеляційного суду.
140.Очевидно, що отримавши незадовільний результат тестування позивачка ставить під сумнів його достовірність з посиланням на відсутність можливості ознайомитися зі змістом питань та наданих відповідей під час тестування.
141. Суд першої інстанції встановив, що позивачка 11 січня 2025 року звернулася до ВККС із заявою, в якій просила надати їй можливість ознайомитись з поставленими під час тестування питаннями та наданими нею відповідями.
142. Листом від 22 січня 2025 року № 21-373/25 ВККС повідомила позивачку, що її запит на отримання інформації переадресований ТОВ «Сайметрікс-Україна» як технічному виконавцю, залученому для забезпечення проведення тестування і розробнику інструмента тестування «PSYMETRICS», оскільки у Комісії немає запитуваної інформації.
143. У відповідь на заяву ОСОБА_1 від 11 січня 2025 року ТОВ «Сайметрікс-Україна» листом від 29 січня 2025 року повідомило, що інструмент «PSYMETRICS» повністю автоматизований з метою недопущення впливу сторонніх осіб на тестування та його результати, унеможливлення буд-яких помилок, в тому числі, при підрахунку балів, а закладений в ньому адаптивний механізм (алгоритм) подачі запитань підлаштований під респондента - складність кожного наступного завдання залежить від того, чи успішно він вирішив попереднє. Результати тестування залежать виключно від респондента, оскільки тестами (як абстрактно-логічним, так і вербальним) оцінюється інтелект респондента, а не пам`ять за допомогою якої респондент запам`ятовує правильні/неправильні відповіді на постановлені запитання. Водночас нівелюється можливість ознайомлення з питаннями, що були сформовані респонденту під час тестування та з результатами відповідей на них. 
144. Велика Палата Верховного Суду зазначає, що ВККС відповідно до вимог Закону № 1402-VIII зобов`язана забезпечити прозорість та відкритість конкурсу на зайняття вакантних посад суддів в апеляційних судах. Однак, поняття «прозорість та відкритість» потрібно тлумачити у взаємозв`язку з іншими нормами, що встановлюють порядок і умови проведення конкурсу.
145. Тобто прозорість та відкритість конкурсу означає, що як усі його учасники, так і громадськість має однаковий обсяг інформації, достатній для розуміння умов проведення конкурсу і методики оцінювання результатів іспиту, а також наслідків отриманих результатів.
146.Обізнаність усіх учасників конкурсу з питаннями і відповідями до проведення тестування історії української державності, загальних знань у сфері права та однієї або кількох спеціалізацій суду на вибір, базових вимог і базових прикладів питань, які будуть на тестуванні когнітивних здібностей, забезпечує наведену вище вимогу. 
147.Водночас, на відміну від інших тестувань, обов`язок публікації переліку питань для перевірки когнітивних здібностей частиною четвертою статті 74 Закону № 1402?VIII не встановлений. Неможливість жодного з учасників конкурсу після проведення тестування когнітивних здібностей ознайомитися з основами, дистракторами і ключами щодо питань, які були згенеровані індивідуально кожному під час тестування, не можна вважати такою, що порушує принципи рівності учасників конкурсу, прозорості і відкритості проведення останнього.
148.Велика Палата Верховного Суду наголошує, що надання позивачці точного переліку її запитань з правильними відповідями фактично знівелює можливість використання Комісією вказаного інструменту для проведення тестування в майбутньому, порушить принцип заборони публікації завдань тестування когнітивних здібностей, що закріплений в Законі № 1402-VIII, а навіть часткова така публікація поставить усіх майбутніх учасників конкурсу у привілейоване становище.
149. ОСОБА_1 на рівні з іншими учасниками конкурсу була ознайомлена (щонайменше, об`єктивно мала таку можливість) із затвердженою таксономічною характеристикою анонімного тестування, особливостями порядку проведення тестування когнітивних здібностей, методикою оцінювання його результатів, базовими прикладами питань, які будуть на тестуванні когнітивних здібностей, про факт залучення розробника ТОВ «Сайметрікс-Україна» як уповноваженого представника для проведення тестування, добровільно виявила бажання брати участь у конкурсі та з`явилася для складання відповідного етапу іспиту, усвідомлюючи і приймаючи встановлений порядок його проведення та визначені Комісією умови.
150.Про наявність учасників конкурсу на зайняття вакантних посад суддів в апеляційних судах, яким надано можливість ознайомитися з деталізованими (питання - відповідь) результатами тестування когнітивних здібностей, позивачка не зазначає, а суд таких обставин не встановив. 
151.Докази того, що стосовно позивачки мали місце порушення принципів рівності та недискримінації у матеріалах справи також відсутні.
152.Суб`єктивні сумніви позивачки, обґрунтованість яких вона не довела, не можуть превалювати над публічно проголошеними принципами здійснення кваліфікаційного іспиту для кандидатів на посади суддів. 
153. Резюмуючи наведене Велика Палата Верховного Суду вважає, що суд першої інстанції дійшов помилкових висновків про порушення Комісією принципів об`єктивності та передбачуваності процедури оцінювання кандидатів на посаду судді апеляційного суду на етапі тестування когнітивних здібностей.
Щодо конкурентної природи конкурсу та поведінки позивачки
154. Велика Палата Верховного Суду наголошує, що конкурс на зайняття посади судді має конкурентний характер, а прохідний бал виконує функцію інструменту відбору в умовах обмеженої кількості посад, а отже, ненабрання позивачкою установленого Комісією прохідного бала унеможливлює допущення її до наступного етапу кваліфікаційного іспиту.
155. Обставини укладення договору між ВККС та ТОВ «Сайметрікс-Україна» були відомі всім учасникам добору до початку тестування когнітивних здібностей, що не стало перепоною для проведення цього тестування, як і участі у ньому усіх допущених кандидатів, серед яких була позивачка. 
156.Жодних зауважень щодо порушення Комісією процедури проведення конкурсу, в тому числі й стосовно базових вимог для розробки бібліотеки тестових завдань, до отримання результатів тестування 10 січня 2025 року, у позивачки не було.
157.Тобто зауваження щодо правомірності дій Комісії виникли у позивачки лише після отримання незадовільного результату тестування, що свідчить про її незгоду саме з результатом другого етапу кваліфікаційного іспиту, а не з порядком його проведення.
158.Погоджуючись пройти відповідну процедуру тестування когнітивних здібностей, позивачка як конкурсант мала передбачати, що його результати можуть бути як позитивними, так і негативними. 
159.Висловлення ж сумнівів у правомірності проведеної конкурсної процедури виключно через отримання негативного результату не є підставою для скасування рішення про його затвердження, особливо в умовах, коли не було встановлено допущення ВККС істотних порушень норм законодавства, які визначають правила і умови проведення конкурсу.
Щодо доводів позивачки про невалідність результатів тестування через несправність програмного забезпечення та комп`ютерної техніки 
160.Безпідставними є доводи позиваки про некоректність роботи комп`ютерної програми чи комп`ютерної техніки.
161.Матеріали справи не містять доказів, що у день проведення кваліфікаційного іспиту 10 січня 2025 року ОСОБА_1 зверталася до представників ВККС із повідомленням про некоректну роботу комп`ютерної програми під час тестування когнітивних здібностей.
162.Під час тестування 10 січня 2025 року уповноваженими представниками також не зафіксовано жодних технічних несправностей, пов`язаних з роботою інформаційної системи, і до Комісії не надходило повідомлень від ТОВ «Сайметрікс-Україна» щодо збоїв чи несправностей у роботі зазначеної системи. Це узгоджується з практикою, що склалася: у випадках виникнення позаштатних ситуацій у минулому уповноважені представники належним чином повідомляли ВККС про відповідні несправності. Відтак за відсутності будь-яких таких повідомлень від розробника відсутні й підстави для сумнівів у технічній справності обладнання під час проведення тестування когнітивних здібностей.
163.Отже, численні доводи про можливу некоректність роботи програми «PSYMETRICS» є необґрунтованими, оскільки такі будуються виключно на припущеннях та не доведені жодними доказами.
164.До того ж, судовий контроль у справах щодо перевірки результатів іспиту не передбачає перевірки та переоцінки балів, отриманих конкурсантом, який був у рівних умовах з іншими учасниками конкурсу.
165. Окремо потрібно зазначити, що доводи позивачки в цій частині зводяться до суб`єктивної незгоди з виставленими їй балами, яку вона пояснює технічними несправностями програми, на підтвердження існування яких доказів не надала. Твердження позивачки щодо заниження цих балів є відображенням її власного погляду на якість пройденого тестування когнітивних здібностей як результату її інтелектуальної діяльності. 
Щодо порушення права на повагу до приватного життя позивачки
166. ОСОБА_1 у своєму позові зазначає, що оскільки кодовані та декодовані результати проведеного тестування когнітивних здібностей можливо співставити, то публікація вказаних результатів може вплинути на її професійну діяльність, чим порушує гарантоване статтею 8 Конвенції право на повагу до приватного життя та пункт 2 частини сьомої статті 85 Закону № 1402-VIII. Зазначені доводи є необґрунтованими з огляду на таке. 
167. Публікація ВККС результатів етапів конкурсу на зайняття вакантних посад суддів апеляційних судів здійснюється не в рамках доступу до суддівського досьє, а як елемент забезпечення прозорості конкурсної процедури. Посилання позивачки на пункт 2 частини сьомої статті 85 Закону № 1402-VIII, що регулює режим доступу до суддівського досьє, є помилковим, оскільки ця норма не стосується порядку публічного оприлюднення результатів конкурсних випробувань.
168.Беручи участь у конкурсі, позивачка діяла добровільно та усвідомлювала, що результати конкурсних етапів підлягають публічному оприлюдненню як невід`ємна умова дотримання принципу прозорості кваліфікаційного іспиту, погоджувалася з формою публікації кодованих та декодованих результатів тестування. За таких обставин посилання на порушення права позивачки на повагу до приватного життя є непослідовним і суперечить власній її поведінці як учасника конкурсу.
169.Додатково, у цій справі йдеться виключно про недопуск позивачки до наступного етапу конкурсу, що не є остаточним запереченням її права на доступ до кар`єрного просування у суддівському корпусі.Позивачка не позбавлена можливості повторно взяти участь у подібному конкурсі в майбутньому, а відтак жодного істотного негативного впливу на її професійну діяльність не встановлено.
170.Отже, публікація результатів конкурсу є законною, здійснюється з метою забезпечення принципів прозорості та підзвітності конкурсних процесів, а добровільна участь позивачки у конкурсі виключає можливість кваліфікувати дії ВККС як протиправне втручання у її приватне життя.
Анонімність кваліфікаційного іспиту як гарантіяоб`єктивності його результатів
171.Зазначені у позовній заяві суб`єктивні сумніви позивачки не можна визнати обґрунтованими й з огляду на анонімний спосіб складання тестування, що визначає рівень когнітивних здібностей. 
172.Саме анонімність кваліфікаційного іспиту, що узгоджується із частиною третьою статті 74 Закону № 1402-VIII, є основною гарантією для його учасників щодо дотримання відповідачем загальних принципів проведення іспиту та забезпечення відповідно до пункту 1.6 розділу 1 Положення № 185/зп-24 об`єктивності, неупередженості, прозорості та рівності.
173.На відміну від письмового практичного завдання, перевірка якого здійснюється членами екзаменаційної комісії без ідентифікації автора роботи, анонімне тестування когнітивних здібностей проводиться через автоматизовану комп`ютерну програму із використанням кандидатами індивідуальних логінів та паролів. Така особливість процедури сама по собі створює додаткові ризики порушення анонімності, оскільки результати тестування технічно пов`язані з персоніфікованими обліковими записами учасників.
174.За таких умов особливого значення набуває забезпечення однакового та незмінного порядку проходження тестування для всіх кандидатів. Будь-яке повторне проходження тестування однією конкретною особою або окреме адміністрування тесту щодо визначеного кандидата істотно підвищує ризик втрати анонімності процедури, адже унеможливлює відокремлення результату тестування від особи учасника.
175. Повторне тестування конкретного кандидата об`єктивно створює ситуацію, за якої адміністратори програмного забезпечення, уповноважені особи Комісії чи інші суб`єкти, залучені до організації тестування, отримують або можуть отримати інформацію про однозначну належність результату певній особі. Це, у свою чергу, створює додаткові ризики впливу людського фактора, вибіркового ставлення чи виникнення сумнівів у дотриманні принципів рівності та неупередженості процедури.
176. Навіть за відсутності доказів фактичного втручання у результати тестування сама по собі поява можливості індивідуалізованого адміністрування процедури для окремого кандидата є несумісною з гарантіями анонімності кваліфікаційного оцінювання та може обґрунтовано ставити під сумнів довіру до об`єктивності результатів такого тестування.
177. Отже, забезпечення анонімності тестування когнітивних здібностей вимагає не лише технічного захисту результатів тестування, але й недопущення процедур, які дозволяють ідентифікувати конкретного кандидата у зв`язку з проходженням ним тестування повторно чи в індивідуальному порядку. Саме такий підхід узгоджується з принципами рівності учасників конкурсу, правової визначеності та довіри до результатів кваліфікаційного оцінювання.
178. Велика Палата Верховного Суду підсумовує, що зобов`язуючи ВККС поновити участь ОСОБА_1 в конкурсі на зайняття вакантних посад суддів в апеляційних судах з етапу тестування когнітивних здібностей у межах зазначеного конкурсу, тобто фактично провести повторне оцінювання когнітивних здібностей позивачки, суд першої інстанції не врахував нормативного врегулювання процедури кваліфікаційного оцінювання та принципів кваліфікаційного іспиту, затвердженого порядку визначення результатів виконаного тестування когнітивних здібностей та установленої Комісією форми їх оприлюднення.
Висновки за результатами розгляду апеляційної скарги
179. Велика Палата Верховного Суду вважає, що оскаржуване рішення ВККС відповідає вимогам пункту 4 частини третьої статті 88 Закону № 1402-VIII щодо вмотивованості, ухвалене на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України, з використанням повноважень з метою, з якою ці повноваження надано, а також відповідає критеріям обґрунтованості та пропорційності, визначеним статтею 2 КАС України, тому підстав для його скасування немає.
180.Натомість суд першої інстанції не надав належної оцінки обставинам справи, неправильно застосував норми матеріального права та дійшов помилкових висновків про задоволення позову, що є підставою для скасування оскаржуваного рішення суду за результатами його апеляційного перегляду та ухвалення нового рішення - про відмову в задоволенні позову.
181.Відповідно до пункту 2 частини першої статті 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення.
182.Згідно з пунктом 4 частини першої статті 317 КАС України підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.
183.Неправильним застосуванням норм матеріального права вважається: неправильне тлумачення закону або застосування закону, який не підлягає застосуванню, або незастосування закону, який підлягав застосуванню. Порушення норм процесуального права може бути підставою для скасування або зміни рішення, якщо це порушення призвело до неправильного вирішення справи (частина друга статті 317 КАС України).
184.Оскільки наведені в апеляційній скарзі доводи спростовують викладені у судовому рішенні суду першої інстанції висновки, то апеляційна скарга ВККС підлягає задоволенню, а рішення суду першої інстанції - скасуванню з прийняттям нової постанови - про відмову у задоволенні позову.
Висновки щодо розподілу судових витрат
185. Відповідно до частини шостої статті 139 КАС України якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не повертаючи адміністративної справи на новий розгляд, змінить судове рішення або ухвалить нове, він відповідно змінює розподіл судових витрат.
186. Проте, згідно із частиною другою статті 139 цього Кодексу при задоволенні позову суб`єкта владних повноважень з відповідача стягуються виключно судові витрати суб`єкта владних повноважень, пов`язані із залученням свідків та проведенням експертиз.
187. Враховуючи те, що Велика Палата Верховного Суду задовольнила апеляційну скаргу Комісії, яка понесла судові витрати винятково у виді судового збору за подання скарги, то сплачений нею судовий збір не підлягає стягненню з фізичної особи на користь суб`єкта владних повноважень.
Керуючись статтями 266, 308, 310, 315, 317, 322, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, Велика Палата Верховного Суду
ПОСТАНОВИЛА:
Апеляційну скаргу Вищої кваліфікаційної комісії суддів України задовольнити.
Рішення Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 16 вересня 2025 року у справі № 990/59/25 скасувати.
Ухвалити нове рішення.
У задоволенні позову  ОСОБА_1 до Вищої кваліфікаційної комісії суддів України про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії відмовити.
Постанова суду набирає законної сили з дати її ухвалення та оскарженню не підлягає.
Головуючий суддя С. О. Погрібний
Суддя-доповідачка			Т. Г. Стрелець	
Судді:	О. О. Банасько		О. В. Кривенда 	
	О. В. Білоконь		Н. М. Мартинюк	
	О. Л. Булейко		К. М. Пільков	
	О. А. Губська		О. В. Ступак	
	А. А. Ємець		М. Ю. Тітов	
	В. В. Король		І. В. Ткач	
	С. І. Кравченко		В. Ю. Уркевич