ВОЛИНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 липня 2026 року 	Луцьк	Справа № 140/7438/26 	

Волинський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Дмитрука В.В.,
розглянувши у письмовому провадженні за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Станформ» до Волинської митниці про визнання протиправним та скасування рішення про коригування митної вартості товарів, 

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Станформ» (далі – ТзОВ «Станформ», позивач) звернулося із позовом до Волинської митниці (далі – митний орган, митниця, відповідач) про визнання протиправним та скасування рішення про коригування митної вартості товарів від 14.05.2026 №UA205140/2026/000068/2.
Позовні вимоги обґрунтовані тим, що 13.05.2026 з метою митного оформлення товару декларант позивача подав до Волинської митниці митну декларацію (далі - МД) №26UA205140027546U0. Однак, відповідач відмовив у митному оформленні товару за заявленою вартістю і прийняв рішення про коригування митної вартості товарів №UA205140/2026/000068/2 від 14.05.2026, визначивши митну вартість за резервним методом. При цьому митний орган дійшов висновку, що вартість товару, що ввозиться на митну територію України, не може бути визнана за вибраним декларантом методом з огляду на те, що подані документи, не містять усіх даних для підтвердження митної вартості та містять розбіжності.
Позивач не погоджується із таким рішенням та зазначає, що для підтвердження заявлених відомостей про митну вартість товару уповноваженою ним особою були подані передбачені частиною другою статті 53 Митного кодексу України (далі - МК України) необхідні документи, які не містили в собі будь-яких розбіжностей, зазначених в частині третій статті 53 МК України (тобто чітко ідентифікували оцінюваний товар та містили об`єктивні і достовірні дані, що піддавалися обчисленню, підтверджували ціну товару, що підлягала сплаті позивачем на користь продавця), у зв`язку з чим давали можливість відповідачу визначити митну вартість товару за ціною договору (за основним методом). 
Відтак, позивач вважає, що відсутні підстави ставити під сумнів митну вартість товару, визначену декларантом, оскільки така вартість підтверджується поданими до митного оформлення документами, у яких відсутні розбіжності щодо вартості товарів, ознаки підробки та вони містять достатньо відомостей щодо ціни товару.
Ухвалою суду від 11.06.2026 прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у даній справі, ухвалено розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи.
У відзиві на позовну заяву від 24.06.2026 відповідач позовні вимоги заперечив та у їх задоволенні просив відмовити. В обґрунтування цієї позиції вказав, що під час перевірки документів, поданих для підтвердження заявленої митної вартості товару встановлено, що митна вартість товару, який ввозиться на митну територію України, не може бути визнана у зв`язку з тим, що документи, які подані для підтвердження митної вартості, не містять усіх даних, необхідних для визначення митної вартості за методом обраним декларантом та містять розбіжності, а саме: 
- відповідно рахунка-проформи від 28.01.2026 №PF 28/01/2026 (на основі якого було здійснено оплату за товар) умови поставки вказані FCA Srebrzyszcze, що суперечить умовам поставки, вказаним в листі-уточненні від 20.04.2026№197 – FCA Chelm; 
- відповідно до проформи-інвойсу від 09.01.2026 №UKR-260109DW (де покупцем товару є ZLATATRANS SP. z O.O, а Продавцем товару BINZHOU ROAD CONQUEROR POWER CO.,LTD) ціна за товар зазначена 6500 дол/од. При цьому, інформації щодо вартості доставки від порту QINGDAO,CHINA до порту призначення Gdansk, Poland не надано. Продаж ZLATATRANS SP. z O.O покупцю ТОВ "СТАНФОРМ" даний товар було здійснено за 5800 євро/од. Зазначаємо, що купівля компанією ZLATATRANS SP. z O.O товару і його продажем ТОВ "СТАНФОРМ" з витратами на транспортування за маршрутом Китай-Польща та з додатковими витратами: маркування, вартість тари, навантаження, сертифікату походження (за наявності), які були понесені Продавцем товару (згідно п. 2.5 зовнішньоекономічного договору (контракту) від 23.01.2026 № 1-2301) вказує на комерційну недоцільність такої зовнішньоекономічної операції, а також відсутності належного економічного обґрунтування; 
- в супровідному документі Т1 від 12.05.2026 № 26PL301010NUES31K1 не заповнені усі графи, що може свідчити про неостаточність інформації, зазначеної в такій митній декларації;
- в листі уточненні від 13.05.2026 №199 зазначено, що інвойс FS 6/04/2026, виставлений компанії ТОВ «КМА ЮА», проте поданий до митного оформлення інвойс від 20.04.2026 № FS 6/04/2026 виставлений на ТОВ «СТАНФОРМ»; 
- комерційна пропозиція на товар датована 17.04.2026, інвойс датується 20.04.2026, а отже оплата за товар, яка здійснена 28.01.2026 згідно платіжної інструкції №3, не стосується оцінюваної поставки товару.
Отже, декларантом не забезпечено надання відповідно до пункту 2 частини другої статті 52 Митного кодексу України достовірних відомостей про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню. 
В подальшому митницею прийнято рішення про коригування митної вартості товарів від 14.05.2026 №UA205140/2026/000068/2. За основу для коригування митної вартості оцінюваного товару взято вартість товару, митне оформлення якого вже завершено - товар 1 на рівні – 8000 євро/од. За основу для коригування митної вартості товару взято вартість «1.Моторні транспортні засоби, призначені для перевезення людей, квадроцикл 4-х колісний, новий: 1шт., квадроцикл ATV1000; календарний рік виготовлення: 2026; - тип палива: бензин; об`єм двигуна: 976,00см3; - кількість місць включаючи водія: 2; - призначення: для перевезення людей; - колісна формула: 4х4. В розібраному стані для зручності транспортування. Не містить у своєму складі радіообладнання. Торгівельна марка: "ROAD CONQUEROR". Виробник: "BINZHOU ROAD CONQUEROR POWER CO., LTD". Країна виробництва: CN». Оцінюваний товар ввезено в тій же кількості, що і товар за ЕМД від 24.04.2026 №UA100440/2026/446674.
Крім того, декларанта повідомлено про можливість випуску задекларованого товару у вільний обіг за умови надання гарантій відповідно до розділу Х Митного кодексу України. 
Товар випущено у вільний обіг з наданням гарантій, передбачених частиною 7 статті 55 Митного кодексу України, про що свідчить митна декларація 26UA205140027959U0 від 14.05.2026.
З огляду на наведене вище, представник відповідача вважає, що рішення про коригування митної вартості від 14.05.2026 №UA205140/2026/000068/2 є таким, що прийняте у повній відповідності до вимог чинного законодавства, а тому є законним та обґрунтованим.
Крім того, 24.06.2025 відповідач подав клопотання у якому просив розглядати судову справу за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін.
Щодо клопотання про здійснення розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін, суд зазначає наступне.
Відповідно до приписів частин п`ятої та шостої статті 262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. Суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін, якщо характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.
Частиною шостою статті 12 КАС України визначено перелік справ незначної складності. Відповідно до пункту 10 вказаної норми справами незначної складності є інші справи, у яких суд дійде висновку про їх незначну складність, за винятком справ, які не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження.
Частиною четвертою статті 257 КАС України встановлено перелік категорій справ, які не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження. Дана адміністративна справа не підпадає під вказаний перелік.
Таким чином, з огляду на характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі, дана адміністративна справа є справою незначної складності, а тому, беручи до уваги, що відповідачем було надано суду та позивачу відзив на адміністративний позов, суд не вбачав підстав для розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін.
Інших заяв по суті справи до суду не надходило.
Дослідивши письмові докази та письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, суд встановив наступне.
23.01.2026 між ТзОВ «Станформ» (Покупець) та ZLATATRANS SPOLKA Z OGRANICZONA ODPOWIEDZIALNOSCIA (Польща) (Продавець) укладено зовнішньоекономічний контракт №1-2301 (далі - Контракт) на поставку товарів, а саме промислового обладнання (пункт 1.1 Контракту).
Пунктом 1.3 Контракту обумовлено, що асортимент товару, номенклатура товару, одиниця товару, кількість товару, ціна товару та інші дані необхідні для організації поставок, визначаються в проформах-інвойсах, погоджених сторонами, які є невід`ємною частиною договору. 
Пунктом 2.1. контракту сторони обумовили умови оплати: попередня оплата в розмірі 100% (сто) відсотків вартості товару зазначеного в проформі-інвойсі; часткова попередня оплата, оплата з відтермінуванням платежу. Підпунктом 2.1.1. контракту сторони обумовили, що детальні умови оплати зазначаються на погоджуються сторонами у проформах -інвойсах, умови поставки в інвойсах.
Пунктом 2.4. контракту вказано, що поставка продавцем товару здійснюється на умовах ІНКОТЕРМС 2020. Конкретні умови поставки зазначаються в інвойсах до цього контракту.
Відповідно до положень пункту 2.5. контракту у вартість товару включається вартість маркування, вартість тари, палет, навантаження, сертифікату походження товару (за наявності). Витрати, пов?язані з виконанням даного контракту розподіляються між сторонами відповідно до правил «ІНКОТЕРМС 2020».
Пунктом 2.9 контракту встановлено, що кожна партія товару супроводжується наступними документами: інвойс, товарно-транспортна накладна CMR, пакувальний лист, сертифікат походження (за наявності), сертифікат якості (за наявності), технічний паспорт на товар, інші документи для здійснення поставки.
Відповідно до пункту 3.1. Контракту ціна товару визначається в проформах-інвойсах, які є невід`ємною частиною даного Контракту. Ціна товару включає вартість експортної тари (упаковки), маркування, митних зборів в країні Продавця (пункт 3.2.). 
Пунктом 3.5. контракту обумовлено, що розрахунок за товар здійснюється в євро, злотих або доларах США у безготівковому порядку, шляхом перерахування Покупцем грошових коштів на рахунок Продавця, на підставі виставленого Продавцем рахунку (Проформа -інвойс) до даного контракту. 
Відповідно до пункту 3.7 контракту розрахунок Покупцем за товар здійснюється на умовах, зазначених в проформах-інвойсах.
28.01.2026 компанією ZLATATRANS SPOLKA Z OGRANICZONA ODPOWIEDZIALNOSCIA була складена та направлена ТзОВ «Станформ» фактура-проформа №PF 28/01/2026 щодо оплати партії товару: квадроциклів ATV1000 (чорно-жовтий) в кількості 15 штук за ціною одного 5582,00 євро на суму 83730,00 євро; квадроциклів ATV 1000 (чорно-червоний) в кількості 20 штук за ціною одного 5582,00 євро на суму 111640,00 євро; інверторних генераторів АТ4000і в кількості 10 штук за ціною одного 167,00 євро на загальну суму 1670,00 євро; інверторних генераторів AT5000i в кількості 25 штук за ціною одного 220,00 євро на загальну суму 550,.00 євро. Загальна вартість партії товару становить 202540,00 євро.
28.01.2026 ТзОВ «Станформ» здійснило компанії ZLATATRANS SPOLKA Z OGRANICZONA ODPOWIEDZIALNOSCIA (Польща) оплату за товар в сумі 202540,00 євро, що підтверджується платіжною інструкцією в іноземній валюті №3 від 28.01.2026, де в графі «призначення платежу» зазначено, що платежі здійснюються відповідно до контракту №1-2301 від 23.01.2026 та фактуру-проформи №PF 28/01/2026 від 28.01.2026. 
17.04.2026 компанія ZLATATRANS SPOLKA Z OGRANICZONA ODPOWIEDZIALNOSCIA (Польща) надала ТОВ «СТАНФОРМ» комерційну пропозицію про поставку квадроциклів Maxfun ATV1000 за ціною одного 5800,00 євро на загальну суму 87000, 00 євро. Товариство з обмеженою відповідальністю погодилось з комерційною пропозицією.
Поставка товару здійснювалась згідно інвойсу FS 6/04/2026 від 20.04.2026. Згідно інвойсу компанія ZLATATRANS SPOLKA Z OGRANICZONA ODPOWIEDZIALNOSCIA (Польща) поставила ТОВ «СТАНФОРМ» квадроцикли Maxfun ATV1000 за ціною одного 5800,00 євро на загальну суму 87000,00 євро.
В інвойсі FS 6/04/2026 від 20.04.2026 зазначено умови поставки FCA Chelm.
Перевезення товару здійснювалось ТОВ «МЕТПРОВУД» відповідно до договору заявки №11/05 на міжнародні вантажні перевезення від 11.05.2026.
Поставка товару здійснювалась на умовах FCA Chelm, про що зазначено в міжнародній товарно-транспортній накладній CMR 1105-z від 11.05.2026 в якій зазначено, що поставка товару здійснюється згідно інвойсу FS 6/04/2026. Місце завантаження-Chelm.
З метою здійснення митного оформлення в режимі імпорту 13.05.2026 декларантом позивача в порядку електронного декларування до Волинської митниці подано МД №26UA205140002754U0 на товар «Мотовсюдихід (Квадроцикл) з поршневим двигуном внутрішнього згорання з іскровим запалюванням, з робочим об`ємом циліндрів двигуна не більше як 1000см3, нові, цивільного використання, нові: Квадроцикл марка Maxfun модель ATV1000-15шт. …».
Разом із МД №26UA205140002754U0 від 13.05.2026 декларантом на підтвердження заявленої митної вартості товару подано документи, визначені статтею 335 МК України, згідно Класифікатору документів, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 20.09.2012 №1011 «Про затвердження відомчих класифікаторів інформації з питань державної митної справи, які використовуються у процесі оформлення митних декларацій», а саме: контракт на поставку товарів №1-2301 від 23.01.2026; фактуру - проформу №PF 28/01/2026 від 28.01.2026; інвойс №FS 6/04/2026 від 20.04.2026; міжнародну автотранспортну накладну (CMR) б/н від 21.01.2026; банківський платіжний документ №3 від 28.01.2026; комерційну пропозицію №17/04-1 від 17.04.2026; європейську декларацію MRN 26PL301010NUE831K1 від 12.05.2026; пакувальний лист №1 від 20.04.2026; договір -заявку №11/05 на міжнародні вантажні перевезення від 11.05.2026; довідку про транспортні витрати №240 від 11.05.2026; експортну довідку №260501КВ від 13.05.2026; лист уточнення за вих. №197 від 20.04.2026; лист уточнення за №199 від 13.05.2026.
Додатково декларантом був наданий лист постачальника - компанії ZLATATRANS SPOLKA Z OGRANICZONA ODPOWIEDZIALNOSCIA за 3200 від 14.05.2026 року зі змісту якого вбачається, що ціна продажу товару (5800,00 євро за одиницю) була визначена з урахуванням комерційних умов, поточної ринкової ситуації, наявних ділових відносин з покупцем.
Проте, Волинською митницею прийнято рішення про коригування митної вартості товарів від 14.05.2026 №UA205140/2026/000068/2 та сформовано картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA205140/2026/001039.
У графі 33 оскаржуваного рішення від 14.05.2026 №UA205140/2026/000068/2 зазначено, що митна вартість товару, який ввозиться на митну територію України, не може бути визнана у зв`язку з тим, що документи, які подані для підтвердження митної вартості, не містять усіх даних, необхідних для визначення митної вартості за методом обраним декларантом та містять розбіжності, а саме: 
- відповідно рахунка-проформи від 28.01.2026 №PF 28/01/2026 (на основі якого було здійснено оплату за товар) умови поставки вказані FCA Srebrzyszcze, що суперечить умовам поставки, вказаним в листі-уточненні від 20.04.2026№197 – FCA Chelm; 
- відповідно до проформи-інвойсу від 09.01.2026 №UKR-260109DW (де покупцем товару є ZLATATRANS SP. z O.O, а Продавцем товару BINZHOU ROAD CONQUEROR POWER CO.,LTD) ціна за товар зазначена 6500 дол/од. При цьому, інформації щодо вартості доставки від порту QINGDAO,CHINA до порту призначення Gdansk, Poland не надано. Продаж ZLATATRANS SP. z O.O покупцю ТОВ "СТАНФОРМ"даний товар було здійснено за 5800 євро/од. Зазначаємо, що купівля компанією ZLATATRANS SP. z O.O товару і його продажем ТОВ "СТАНФОРМ" з витратами на транспортування за маршрутом Китай-Польща та з додатковими витратами: маркування, вартість тари, навантаження, сертифікату походження (за наявності), які були понесені Продавцем товару (згідно п. 2.5 зовнішньоекономічного договору (контракту) від 23.01.2026 № 1-2301) вказує на комерційну недоцільність такої зовнішньоекономічної операції, а також відсутності належного економічного обґрунтування; 
- в супровідному документі Т1 від 12.05.2026 № 26PL301010NUES31K1 не заповнені усі графи, що може свідчити про неостаточність інформації, зазначеної в такій митній декларації;
- в листі уточненні від 13.05.2026 №199 зазначено, що інвойс FS 6/04/2026, виставлений компанії ТОВ «КМА ЮА», проте поданий до митного оформлення інвойс від 20.04.2026 № FS 6/04/2026 виставлений на ТОВ «СТАНФОРМ»; 
- комерційна пропозиція на товар датована 17.04.2026, інвойс датується 20.04.2026, а отже оплата за товар, яка здійснена 28.01.2026 згідно платіжної інструкції №3, не стосується оцінюваної поставки товару.
У зв`язку з тим, що документи, подані для підтвердження заявленої митної вартості товару, не містять усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості, а також містять розбіжності, декларанту було запропоновано згідно статті 53 та статті 54 Кодексу в 10-ти денний термін надати документи: 1) виписку з бухгалтерської документації; 2) транспортні (перевізні) документи; 3) страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування; 4) банківські платіжні документи, що підтверджують факт оплати транспортних послуг; 5) банківські платіжні документи, що стосуються товару; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення. 
Для підтвердження заявленої митної вартості товарів декларантом надано: 1) лист від 14.05.2026 №200; 2) лист від 14.05.2026 №25; 3) скріншот від 14.05.2026 №б/н. 
В листі від 14.05.2026 №200 зазначено, що до листа додається скріншот із веб-сайту постачальника, який містить інформацію щодо вартості товару. Наданий документ під кодом «3002» містить ціну товару 7200 дол (від 10 од – 6500 дол). При цьому, на сайті надано лише вартість; аналізу відомостей, які містять умови поставки, обсяги партій, наявність третіх осіб в ланцюзі поставки товару тощо не надано. Також, в графі 44 МД під кодом товару «3002» наявний скріншот, проте для перевірки не надано адреси (посилання) на даний товар. Також, на даному скріншоті наявна вкладка «Used», що свідчить про вартість товару, бувшого у використанні. 
Листами від 14.05.2026 №26 повідомлено про відсутність інших додаткових документів.
Отже, декларантом не забезпечено надання відповідно до пунктом другим частини другої статті 52 Кодексу достовірних відомостей про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних.
У зв`язку із неможливістю застосування наступних методів визначення митної вартості, а саме методу 2а та методу 2б з причини відсутності у митного органу та декларанта інформації про ідентичні та подібні (аналогічні) товари, методу 2в та методу 2г з причини відсутності вартісної основи для розрахунку митної вартості для митного органу та декларанта, митну вартість товару визначено за резервним методом згідно статті 64 МК України та у відповідності до наказу ДМСУ №476 від 01.07.2021 «Про затвердження Методичних рекомендацій щодо посадових осіб митних органів з аналізу виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю за правильністю визначенням митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України».
Митну вартість товарів визначено за резервним методом згідно зі статтею 64 МК України, на підставі цінової інформації ЄАІС Держмитслужби - товар 1 на рівні – 8000 євро/од. За основу для коригування митної вартості товару взято вартість «1.Моторні транспортні засоби, призначені для перевезення людей, квадроцикл 4-х колісний, новий: 1шт., квадроцикл ATV1000; календарний рік виготовлення: 2026; - тип палива: бензин; об`єм двигуна: 976,00см3; - кількість місць включаючи водія: 2; - призначення: для перевезення людей; - колісна формула: 4х4. В розібраному стані для зручності транспортування. Не містить у своєму складі радіообладнання. Торгівельна марка: "ROAD CONQUEROR". Виробник: "BINZHOU ROAD CONQUEROR POWER CO., LTD". Країна виробництва: CN». Оцінюваний товар ввезено в тій же кількості, що і товар за ЕМД від 24.04.2026 №UA100440/2026/446674.
Декларант має право звернутися до митного органу з проханням випустити товари, що декларуються, у вільний обіг, за умови надання гарантій відповідно до розділу Х та статті 55 МК України. Декларант має право оскаржити рішення про коригування заявленої митної вартості у митному органі вищого рівня відповідно до глави 4 МК України або в судовому порядку.
Товар випущено у вільний обіг з наданням гарантій, передбачених частиною 7 статті 55 Митного кодексу України, про що свідчить митна декларація 26UA205140027959U0 від 14.05.2026.
Відповідно до частини 8 статті 55 МК України протягом 80 днів з дня випуску товарів декларант або уповноважена ним особа може надати митному органу додаткові документи для підтвердження заявленої ним митної вартості товарів, що декларуються. 
Позивач, не погоджуючись із рішенням про коригування митної вартості товару від 14.05.2026 №UA205140/2026/000068/2, звернувся до суду із цим позовом.
При вирішенні спору суд керується такими нормативно-правовими актами.
Засади державної митної справи, зокрема, процедури митного контролю та митного оформлення товарів, що переміщуються через митний кордон України, умови та порядок справляння митних платежів, визначаються МК України та іншими законами України.
Відповідно до вимог частини першої статті 246 МК України метою митного оформлення є забезпечення дотримання встановленого законодавством України порядку переміщення товару, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, а також забезпечення статистичного обліку ввезення на митну територію України, вивезення за її межі і транзиту через її територію товару.
Частина перша статті 257 МК України передбачає, що декларування здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення.
Статтею 49 МК України встановлено, що митною вартістю товару, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товару, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
Згідно з частинами першою, другою статті 51 МК України митна вартість товару, які переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу. Митна вартість товарів, що ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, визначається відповідно до глави 9 цього Кодексу.
Відповідно до частини першої, другої статті 52 МК України заявлення митної вартості товару здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товару у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою. Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані, зокрема, подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню.
Як встановлено частиною першою статті 53 МК України, у випадках, передбачених цим Кодексом, декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.
Частиною другою статті 53 МК України визначений перелік документів, які підтверджують митну вартість товарів. Ними є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.
Контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості. Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу (частини перша, друга статті 54 МК України).
Відповідно до пункту 1 частини четвертої статті 54 МК України митний орган під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів зобов`язаний здійснювати контроль заявленої декларантом або уповноваженою ним особою митної вартості товарів шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих зазначеними особами документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
Як визначено частиною п`ятою статті 54 МК України, митний орган з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів має право: 1) упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості; 2) у випадках, встановлених цим Кодексом, письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи встановлені статтею 53 цього Кодексу додаткові документи та відомості, якщо це необхідно для прийняття рішення про визнання заявленої митної вартості; 3) у випадках, встановлених цим Кодексом, здійснювати коригування заявленої митної вартості.
У частині третій статті 53 МК України встановлено, що у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.
Згідно з частиною четвертою статті 53 МК України у разі якщо митний орган має обґрунтовані підстави вважати, що існуючий взаємозв`язок між продавцем і покупцем вплинув на заявлену декларантом митну вартість, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу, крім документів, зазначених у частинах другій та третій цієї статті, подає (за наявності) такі документи: 1) виписку з бухгалтерських та банківських документів покупця, що стосуються відчуження оцінюваних товарів, ідентичних та/або подібних (аналогічних) товарів на території України; 2) довідкову інформацію щодо вартості у країні-експортері товарів, що є ідентичними та/або подібними (аналогічними) оцінюваним товарам; 3) розрахунок ціни (калькуляцію).
Забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті (частина п`ята статті 53 МК України).
Із наведених положень випливає, що митний орган має повноваження здійснювати контроль правильності обчислення декларантом митної вартості, але ці повноваження здійснюються у спосіб, визначений законом. Зокрема, витребовування додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості може мати місце тільки у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей. Такі сумніви можуть бути зумовлені неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товару, невідповідністю характеристик товару, зазначених у поданих документах, митному огляду цих товару, порівнянням рівня заявленої митної вартості товару з рівнем митної вартості ідентичних або подібних товару, митне оформлення яких уже здійснено, і таке інше. Наявність у митного органу обґрунтованого сумніву в правильності визначення митної вартості є обов`язковою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребовування додаткових документів у декларанта та надає митному органу право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товару. При цьому лише виявлення одного або декількох з фактів, зазначених у частині третій статті 53 МК України (подані документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, мають ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари), є підставою для витребування додаткових документів, перелік яких наведений у цій нормі. Разом з тим, витребувати необхідно ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені статтею 53 МК України. Ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації.
Як вбачається із матеріалів справи, спір між сторонами виник з приводу правильності визначення декларантом митної вартості імпортованого товару за основним методом (за ціною договору (контракту)).
Статтею 57 МК України встановлено, що визначення митної вартості товару, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний за ціною договору (контракту) щодо товару, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товару; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товару; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.
Основним методом визначення митної вартості товару, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод за ціною договору (вартість операції).
Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товару не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.
У разі якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених статтею 64 цього Кодексу.
Суд погоджується, що наявність у митного органу інформації про ціну подібних чи аналогічних товарів може призвести до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості товару та ініціювання повної її перевірки, але така інформація аж ніяк не є підставою для прийняття рішення про коригування митної вартості товару.
Відповідно до частини шостої статті 54 МК України митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: 1) невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; 2) неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій – четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; 3) невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; 4) надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.
Наведені норми зобов`язують митницю зазначати конкретні обставини, які викликали сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки спірних відомостей та зазначити документи, надання яких може усунути сумніви у їх достовiрностi.
Разом з тим, у разі якщо під час проведення митного контролю митний орган не може аргументовано довести, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, заявлена декларантом або уповноваженою ним особою митна вартість вважається визнаною автоматично (частина сьома статті 54 МК України).
Згідно з частиною першою статті 55 МК України рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається митним органом у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо митним органом у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.
У даному випадку спірне рішення прийняте відповідачем з підстав, визначених пунктом 2 частини шостої статті 54 МК України декларант не надав усіх додаткових документів витребуваних митницею, згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій – четвертій статті 53 цього Кодексу, а подані до митного оформлення документи містять розбіжності.
Як визначено частиною другою статті 58 МК України, метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні.
Митною вартістю товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товари, якщо вони продаються на експорт в Україну, скоригована в разі потреби з урахуванням положень частини десятої цієї статті (частина четверта статті 58 МК України).
У розумінні частини п`ятої статті 58 МК України ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, - це загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю або на користь продавця через третіх осіб та/або на пов`язаних із продавцем осіб для виконання зобов`язань продавця.
Повний перелік витрат, які підлягають додаванню до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари при визначенні митної вартості, визначений частиною десятою статті 58 МК України.
Надаючи оцінку доводам сторін у справі, зокрема, щодо наявності у митного органу підстав для витребування додаткових документів, суд зазначає, що для підтвердження заявленої митної вартості за основним методом за ціною договору (контракту) позивач подав разом із МД документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості за переліком, визначеним частиною другою статті 53 МК України. 
Так, до МД від 13.05.2026 №26UA205140027546U0 декларант позивача подав наступні документи: контракт на поставку товарів №1-2301 від 23.01.2026; фактуру - проформу №PF 28/01/2026 від 28.01.2026; інвойс №FS 6/04/2026 від 20.04.2026; міжнародну автотранспортну накладну (CMR) б/н від 21.01.2026; банківський платіжний документ №3 від 28.01.2026; комерційну пропозицію №17/04-1 від 17.04.2026; європейську декларацію MRN 26PL301010NUE831K1 від 12.05.2026; пакувальний лист №1 від 20.04.2026; договір -заявку №11/05 на міжнародні вантажні перевезення від 11.05.2026; довідку про транспортні витрати №240 від 11.05.2026; експортну довідку №260501КВ від 13.05.2026; лист уточнення за вих. №197 від 20.04.2026; лист уточнення за №199 від 13.05.2026.
Додатково декларантом був наданий лист постачальника - компанії ZLATATRANS SPOLKA Z OGRANICZONA ODPOWIEDZIALNOSCIA за 3200 від 14.05.2026 року зі змісту якого вбачається, що ціна продажу товару (5800,00 євро за одиницю) була визначена з урахуванням комерційних умов, поточної ринкової ситуації, наявних ділових відносин з покупцем.
На думку суду, подані декларантом відповідно до частини другої статті 53 МК України документи підтверджують складові митної вартості за першим (основним) методом, дозволяють ідентифікувати оцінюваний товар та містять об`єктивні дані, що піддаються обчисленню.
Так, контрактом на поставку товарів №1-2301 від 23.01.2026, укладеним між ТзОВ «Станформ» (покупець) та ZLATATRANS SPOLKA Z OGRANICZONA ODPOWIEDZIALNOSCIA (Польща) (Продавець) визначено предмет, ціну контракту, умови поставки, оплати, здачі і приймання товару.
Відповідно до фактури-проформи від 28.01.2026 PF №28/01/2026 (інвойс) позивачу здійснено поставку товару: квадроциклів ATV1000 (чорно-жовтий) в кількості 15 штук за ціною одного 5582,00 євро на суму 83730,00 євро; квадроциклів ATV 1000 (чорно-червоний) в кількості 20 штук за ціною одного 5582,00 євро на суму 111640,00 євро; інверторних генераторів АТ4000і в кількості 10 штук за ціною одного 167,00 євро на загальну суму 1670,00 євро; інверторних генераторів AT5000i в кількості 25 штук за ціною одного 220,00 євро на загальну суму 550,.00 євро. Загальна вартість партії товару становить 202540,00 євро.
Дане також підтверджується платіжною інструкцією в іноземній валюті №3 від 28.01.2026, де в графі «призначення платежу» зазначено, що платежі здійснюються відповідно до контракту №1-2301 від 23.01.2026 та фактуру-проформи №PF 28/01/2026 від 28.01.2026. 
17.04.2026 компанія ZLATATRANS SPOLKA Z OGRANICZONA ODPOWIEDZIALNOSCIA (Польща) надала ТОВ «СТАНФОРМ» комерційну пропозицію про поставку квадроциклів Maxfun ATV1000 за ціною одного 5800,00 євро на загальну суму 87000, 00 євро. Товариство з обмеженою відповідальністю погодилось з комерційною пропозицією.
Поставка товару здійснювалась згідно інвойсу FS 6/04/2026 від 20.04.2026. Згідно інвойсу компанія ZLATATRANS SPOLKA Z OGRANICZONA ODPOWIEDZIALNOSCIA (Польща) поставила ТОВ «СТАНФОРМ» квадроцикли Maxfun ATV1000 за ціною одного 5800,00 євро на загальну суму 87000,00 євро.
В інвойсі FS 6/04/2026 від 20.04.2026 зазначено умови поставки FCA Chelm. 
За змістом платіжної інструкції можна ідентифікувати сторін зовнішньоекономічної операції поставки товару, номер контракту №1-2301 від 23.01.2026.
Щодо посилань митного органу в рішенні про коригування митної вартості товарів про те, що «відповідно рахунка-проформи від 28.01.2026 №PF 28/01/2026 (на основі якого було здійснено оплату за товар) умови поставки вказані FCA Srebrzyszcze, що суперечить умовам поставки, вказаним в листі-уточненні від 20.04.2026№197 – FCA Chelm», суд зазначає наступне.
Відповідно до підпункту 2.1.1 пункту 2.1, пункту 2.4. контракту №1-2301 від 23.01.2026 сторонами узгоджено, що конкретні умови поставки визначаються сторонами в інвойсах. В наданому до митного оформлення інвойсі №FS 6/04/2026 від 20.04.2026 зазначені умови поставки FCA Chelm. Умови поставки, що зазначені в наданому компанією ZLATATRANS SPOLKA Z OGRANICZONA ODPOWIEDZIALNOSCIA листі-уточненні від 20.04.2026 №197 FCA Chelm відповідають умовам поставки, що зазначені в інвойсі. 
Також слід зазначити, що проформа-інвойс, - це попередній рахунок, який виставляється продавцем покупцеві для надання інформації про майбутню угоду. Він містить перелік товарів/послуг, їхню кількість, ціну, умови поставки та оплати, а також реквізити сторін. Інвойс (або рахунок-фактура, комерційний інвойс) - це комерційний документ, який виставляється продавцем покупцеві для підтвердження угоди купівлі-продажу товарів чи послуг. Він містить детальну інформацію про товари або послуги, їх кількість, ціну, умови оплати та поставки. Комерційний інвойс є одним з видів інвойсів і використовується для підтвердження остаточного розрахунку між сторонами та для митного оформлення при міжнародній торгівлі.
Таким чином, проформа-інвойс це попередній документ, який виставляється перед здійсненням продажу, наприклад, для узгодження умов або при авансових платежах. Він не є підставою для остаточного розрахунку, але може бути використаний для попереднього розрахунку. Відповідно до інвойсу (комерційний інвойс) FS 6/04/2026 від 20.04.2026 поставка
повару відбулась на умовах FCA Chelm.
Згідно наданих до митного оформлення документів вбачається, що поставка товару здійснювалась з м. Хелм (Польща). Відповідно, жодних розбіжностей в цій частині немає.
Щодо твердження митного органу про те, що відповідно до проформи-інвойсу від 09.01.2026 №UKR-260109DW (де покупцем товару є ZLATATRANS SP. z O.O, а Продавцем товару BINZHOU ROAD CONQUEROR POWER CO.,LTD) ціна за товар зазначена 6500 дол/од. При цьому, інформації щодо вартості доставки від порту QINGDAO,CHINA до порту призначення Gdansk, Poland не надано. Продаж ZLATATRANS SP. z O.O покупцю ТОВ "СТАНФОРМ" даний товар було здійснено за 5800 євро/од. Зазначаємо, що купівля компанією ZLATATRANS SP. z O.O товару і його продажем ТОВ "СТАНФОРМ" з витратами на транспортування за маршрутом Китай-Польща та з додатковими витратами: маркування, вартість тари, навантаження, сертифікату походження (за наявності), які були понесені Продавцем товару (згідно п. 2.5 зовнішньоекономічного договору (контракту) від 23.01.2026 № 1-2301) вказує на комерційну недоцільність такої зовнішньоекономічної операції, а також відсутності належного економічного обґрунтування.
Суд зазначає, що митна вартість товару визначена позивачем згідно фактурної вартості товару зазначеної в інвойсі FS 6/04/2026 від 20.04.2026 в розмірі 87000,00 євро та транспортних витрат за маршрутом Хелм - м.п. Ягодин в розмірі 10 000.00 (десять тисяч) гривень. 
Проформа-інвойс від 09.01.2026 №UKR-260109DW (де покупцем товару є ZLATATRANS SP. z O.0, а Продавцем товару BINZHOU ROAD CONQUEROR POWER CO.,LTD) де ціна за товар зазначена 6500 дол/од, не є документом, що підтверджує митну вартість товару. 
Так, проформа-інвойс від 09.01.2026 №UKR-260109DW за звичаями ділового обороту є попереднім рахунком, який виставляється продавцем покупцеві для надання інформації про майбутню угоду. Фактично, згідно зазначеної проформи могла здійснюватись лише попередня оплата товару, а не його поставка. Відповідно вартість товару, що зазначена в проформі є попередньою і могла змінюватись та жодним чином не свідчить про недостовірність заявленої позивачем митної вартості. 
Крім того листом №200 від 14.05.2026 компанія ZLATATRANS SPOLKA Z OGRANICZONA ODPOWIEDZIALNOSCIA повідомила про що ціна продажу товару (5800,00 євро за одиницю) була визначена з урахуванням комерційних умов, поточної ринкової ситуації, наявних ділових відносин із покупцем. Цінова політика, застосована у даній операції, відповідає загальноприйнятій практиці міжнародної торгівлі та відображає реальні комерційні домовленості між незалежними сторонами. Компанія підтверджує, що зазначена операція є реальною, а заявлена ціна відповідає фактично узгодженій та сплачена сторонами. Будь-які приховані знижки, компенсації чи інші платежі, не передбачені умовами договору, відсутні.
На вимогу надати документи щодо складових вартості товару (лист ТОВ «СТАНФОРМ» від 13.05.2026 за вих. №01-1305) компанія ZLATATRANS SPOLKA Z OGRANICZONA ODPOWIEDZIALNOSCIA покликаючись на польське законодавство повідомила про відсутність обов?язку надавати такі документи.
Проформа-інвойс від 09.01.2026 №UKR-260109DW де покупцем товару є ZLATATRANS SP. z о.о., а Продавцем товару BINZHOU ROAD CONQUEROR POWER CO.,LTD) не є документом, що підтверджує митну вартість товару відповідно до частини 2 статті 53 МК України.
Щодо посилань митного органу в рішенні про коригування митної вартості товарів на ту обставину, що «в супровідному документі Т1 від 12.05.2026 № 26PL301010NUES31K1 не заповнені усі графи, що може свідчити про неостаточність інформації, зазначеної в такій митній декларації», суд зазначає таке.
Відповідно до положень статті 53 МК України, підтвердження митної вартості товарів здійснюється на підставі комерційних, платіжних та транспортних документів, зокрема рахунку-фактури (інвойсу), контракту, транспортних документів тощо. Саме рахунок-фактура (інвойс) є основним документом, який містить відомості про ціну товару, що фактично сплачена або підлягає сплаті, і на підставі якого визначається митна вартість за основним методом. У даному випадку рахунок-фактура містить повну та достовірну інформацію про ціну товару, зазначені в ньому відомості узгоджуються з іншими поданими документами, митним органом не встановлено жодних розбіжностей між інвойсом та іншими документами.
Як встановлено судом, до митного оформлення була подана транзитна декларація Т1 від 12.05.2026 №26PL301010NUES31K1. 
Документ Т1 (транзитна декларація) за своєю суттю є митним документом, який використовується виключно для забезпечення процедури транзиту товарів територією відповідних держав та підтверджує переміщення товарів під митним контролем. Такий документ не є комерційним або розрахунковим документом, не визначає та не підтверджує ціну товару та не призначений для відображення числових значень митної або контрактної вартості товарів у розумінні митного законодавства України. В рішенні про коригування митним органом не зазначено, не заповнення яких граф може свідчити про неостаточність інформації та якої саме інформації (наявний дефект правової визначеності прийнятого в цій частині рішення). Відсутність у транзитній декларації певних відомостей не впливає на можливість перевірки митної вартості; не створює жодних перешкод для застосування основного методу визначення митної вартості; не може свідчити про подання декларантом недостовірних відомостей.
Також слід звернути увагу на правову позицію Верховного Суду викладену у постанові від 14.01.2020 у справі Nє813/1350/14, за змістом якої експортна митна декларація (документ Форми Т1 є експортною митною декларацією) складається експортером, відповідно до вимог законодавства чинного в країні експортера, а покупець товару не відповідає за заповнення митної декларації країни відправлення, яка оформляється у відповідності до законодавства країни відправлення та внесення до неї відповідної інформації.
Стосовно розбіжності зазначеної відповідачем у оскаржуваному рішенні про те, що в листі уточненні від 13.05.2026 №199 зазначено, що інвойс FS 6/04/2026, виставлений компанії ТОВ «КМА ЮА», проте поданий до митного оформлення інвойс від 20.04.2026 № FS 6/04/2026 виставлений на ТОВ «СТАНФОРМ», суд зазначає наступне.
Суд встановив, що в зазначеному листі компанією ZLATATRANS SPOLKA Z OGRANICZONA ODPOWIEDZIALNOSCIA було допущено технічну помилку в зазначенні найменування компанії та невірно зазначено ТОВ «КМА ЮА» замість ТОВ «СТАНФОРМ».
Даним листом нерезидент зазначав про допущену помилку в інвойсі FS 6/04/2026 щодо інформації по VIN- коду позиції 7 та зазначив правильний VIN- код позиції за №7. 
Із наданого до митного оформлення інвойсу FS 6/04/2026 вбачається що останній виставлений ТОВ «СТАНФОРМ». 
Крім того листом - уточненням за вих. №205 від 20.05.2026 позивач підтвердив наявність зазначеної описки в листі за вих. №199 від 13.05.2026. Зазначений лист наданий митному органу в порядку частини 8 статті 55 МК У країни.
Щодо посилань митного органу в рішенні про коригування митної вартості товарів, що комерційна пропозиція на товар датована 17.04.2026, інвойс датується 20.04.2026, а отже оплата за товар, яка здійснена 28.01.2026 згідно платіжної інструкції №3, не стосується оцінюваної поставки товару, суд встановив наступне.
Як вже було зазначено, 28.01.2026 компанія ZLATATRANS SPOLKA Z OGRANICZONA ODPOWIEDZIALNOSCIA склала та направила ТзОВ «СТАНФОРМ» фактуру- проформу №PF 28/01/2026 щодо оплати партії товару: квадроциклів ATV1000 (чорно-жовтий) в кількості 15 штук за ціною одного 5582,00 євро на суму 83730,00 євро; квадроциклів ATV 1000 (чорно-червоний) в кількості 20 штук за ціною одного 5582,00 євро на суму 111640,00 євро; інверторних генераторів АT4000і в кількості 10 штук за ціною одного 167,00 євро на загальну суму 1670,00 євро; інверторних генераторів AT5000і в кількості 25 штук за ціною одного 220,00 євро на загальну суму 5500,00 євро.
Загальна вартість партії товару становить 202540,00 (двісті дві тисячі п?ятсот сорок) євро.
Платіж в розмірі 202540,00 (двісті дві тисячі п?ятсот сорок) євро, який був здійснений 28.014.2026 згідно платіжної інструкції №3 компанії ZLATATRANS SPOLKA Z OGRANICZONA ODPOWIEDZIALNOSCIA (Польща) здійснювався згідно зазначеного в ньому призначення відповідно до контракту №1-2301 від 23.01.2026 та фактури - проформи № PF28/01/2026 від 28.01.2026.
17.04.2026 компанія ZLATATRANS SPOLKA Z OGRANICZONA ODPOWIEDZIALNOSCIA (Польща) надала ТОВ «СТАНФОРМ» комерційну пропозицію про поставку квадроциклів Maxfun ATV1000 за ціною одного 5800,00 євро на загальну суму 87000,00 євро. Зі змісту комерційної пропозиції вбачається, що остання була зроблена на підставі контракту №1-2301 від 23.01.2026.
Листом за вих. №197 від 20.04.2026 компанія ZLATATRANS SPOLKA Z OGRANICZONA ODPOWIEDZIALNOSCIA (Польща) повідомила, що у зв?язку із відсутністю товару на складі згідно з проформою №PF 28/01/2026 від 28.01.2026 товар було замінено на наявний, який зазначений в інвойсі FS 6/04/2026 від 20.04.2026. 
Зі змісту інвойсу вбачається, що зазначений інвойс сформований відповідно до контракту №1-2301 від 23.01.2026. Листом за вих. №208 від 25.05.2026 компанія ZLATATRANS SPOLKA Z OGRANICZONA ODPOWIEDZIALNOSCIA додатково підтвердила вказані обставини.
Вищезазначене спростовує твердження митного органу про те, що платіж згідно платіжної інструкції №3 не стосується оцінюваної партії товару.
Отже, надані документи підтверджують як вартість самого товару, так і витрати, пов`язані із транспортуванням товару, й вони були враховані у митну вартість.
Суд наголошує, що за приписами частини третьої статті 53 МК України вимога про надання документів, що підтверджують числові значення складових митної вартості, є обґрунтованою тільки тоді, якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або відсутні відомості про усі числові значення складових митної вартості товарів.
Відповідач же не встановив (не довів) наявність таких розбіжностей, які дійсно мають вплив на правильність визначення митної вартості, або ж ознак підробки у поданих документах чи відсутність усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товар згідно з умовами поставки, визначеними договірними сторонами (продавцем та покупцем), а сумніви митного органу щодо складових митної вартості імпортованого товару ґрунтуються виключно на його припущеннях.
Витребовуючи висновок про вартісні та якісні характеристики оцінюваного товару, підготовлений спеціалізованими експертними організаціями, відповідач не навів обґрунтування, які складові митної вартості такий документ має підтвердити та яким чином він може підтвердити чи спростувати відомості офіційно виданих продавцем товару документів щодо ціни товару, недійсність чи ознаки підробки щодо яких не виявлено.
На переконання суду, відповідач не довів, що ТзОВ «Станформ» не включено до розрахунку митної вартості усіх витрат.
При вирішенні спору суд також враховує, що за усталеною та послідовною практикою Верховного Суду (постанови від 10.06.2021 у справі №815/6854/17, від 14.07.2020 у справі №809/1734/16) приписами МК України встановлено, що митний орган, здійснюючи митний контроль, зокрема, при визначені митної вартості, має діяти у спосіб, який визначено МК України. При цьому наявна інформація, яка міститься в Автоматизованій системі аналізу та управління ризиками (АСАУР), повинна мати лише допоміжний характер. Митним законодавством встановлений вичерпний перелік документів, які зобов`язаний надати декларант на підтвердження митної вартості товару. Наявність в АСАУР інформації про те, що митна вартість раніше імпортованих товарів, випущених у вільний обіг, є більшою, ніж задекларована декларантом, за відсутності інших визначених законом підстав, що обумовлюють межі і способи здійснення контролю митної вартості, не утворює підстав для відмови у визнанні заявленої декларантом митної вартості за основним методом та її визначення за іншим методом, адже торгові відносини є різноманітними, здійснюються на принципах автономії волі та свободи договору, при цьому безліч обставин можуть впливати на їх ціну (характеристика товару, виробник, торгова марка, умови і обсяги поставок, наявність знижок тощо).
Тож вартість аналогічних чи подібних товарів може істотно відрізнятись з огляду на технічний стан транспортного засобу, пробіг, умови поставки тощо. Тому формально нижчий рівень митної вартості імпортованого товару від рівня митної вартості іншого митного оформлення не може розцінюватись як заниження декларантом митної вартості та не є перешкодою для застосування першого методу визначення митної вартості товару і не може бути достатньою та самостійною підставою для відмови у здійсненні митного оформлення товару за обраним декларантом методом.
Між тим принцип обґрунтованості рішення суб`єкта владних повноважень має на увазі, що рішенням повинне бути прийнято з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії), на оцінці усіх фактів та обставин, що мають значення. Сама по собі різниця між вартістю товару, задекларованого особою, та вартістю подібних (аналогічних) товарів, що розмитнювались цією ж чи іншими особами у попередніх періодах, ще не свідчить про наявність порушень з боку декларанта і не є підставою для автоматичного збільшення митної вартості товарів. Розбіжність між рівнем заявленої декларантом митної вартості товару та рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких вже здійснено, може бути лише підставою для сумніву у правильності визначення митної вартості, проте не є достатньою підставою для висновку про недостовірність даних щодо заявленої декларантом митної вартості та, як наслідок, коригування митної вартості за другорядними методами (таку правову позицію викладено у постанові Верховного Суду від 27.02.2025 у справі №300/784/24).
Водночас, у разі якщо під час проведення митного контролю митний орган не може аргументовано довести, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, заявлена декларантом або уповноваженою ним особою митна вартість вважається визнаною автоматично (частина сьома статті 54 МК України).
З урахуванням наведеного висновок у спірному рішенні про неможливість визначення митної вартості товару за ціною договору щодо товару, який імпортується, та за рівнем, визначеним декларантом, не є доведеними. При цьому відповідач не вказав на неправильність проведеного розрахунку митної вартості, зазначеної у митній декларації, не зазначив, які саме складові митної вартості не підтверджені документально та які саме відомості відсутні/не піддаються обчисленню у поданих декларантом документах. Наведене дає підстави для висновку, що сумніви відповідача щодо складових митної вартості імпортованого товару ґрунтуються виключно на його припущеннях, а не на достовірних відомостях.
На думку суду, відповідач не довів належними, достатніми та беззаперечними доказами, що надані декларантом документи в своїй сукупності не підтверджують числові значення складових митної вартості товару чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена за товар (чи підлягає сплаті), та що такі документи не дають можливість здійснити митне оформлення товару за визначеною декларантом митною вартістю товару. Тому підстави вважати, що рішення відповідача №UA205140/2026/000068/2 від 14.05.2026 про коригування митної вартості товарів є обґрунтованим та мотивованим у контексті норм частини другої статті 55 МК України, відсутні, а отже це рішення підлягає скасуванню як протиправне.
Поряд з цим, надаючи оцінку кожному аргументу учасників справи, що мають значення для правильного вирішення адміністративної справи, суд застосовує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи), сформовану в пункті 58 рішення у справі «Серявін та інші проти України» (№4909/04): згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v. Spain) №303-A, пункт 29). Наведена позиція Європейського суду з прав людини також застосовується і Верховним Судом, зокрема, у постанові від 28.08.2018 у справі №802/2236/17-а.
Таким чином, позовні вимоги слід задовольнити повністю.
Щодо стягнення за рахунок бюджетних асигнувань відповідача на користь позивача витрат на професійну правничу допомогу в сумі 15 000,00 грн, суд зазначає наступне.
Частинами першою, третьою статті 132 КАС України визначено, що судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати, зокрема, на професійну правничу допомогу.
Відповідно до частин першої, другої статті 134 КАС України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами, за винятком витрат суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката.
Згідно із частинами третьою - п`ятою статті 134 КАС України для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.
Як передбачено частинами шостою, сьомою статті 134 КАС України, у разі недотримання вимог частини п`ятої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами. Обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами.
Відповідно до частин сьомої, дев`ятої статті 139 КАС України розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). При вирішенні питання про розподіл судових витрат суд враховує: 1) чи пов`язані ці витрати з розглядом справи; 2) чи є розмір таких витрат обґрунтованим та пропорційним до предмета спору, значення справи для сторін, в тому числі чи міг результат її вирішення вплинути на репутацію сторони або чи викликала справа публічний інтерес; 3) поведінку сторони під час розгляду справи, що призвела до затягування розгляду справи, зокрема, подання стороною явно необґрунтованих заяв і клопотань, безпідставне твердження або заперечення стороною певних обставин, які мають значення для справи, тощо; 4) дії сторони щодо досудового вирішення спору (у випадках, коли відповідно до закону досудове вирішення спору є обов`язковим) та щодо врегулювання спору мирним шляхом під час розгляду справи, стадію розгляду справи, на якій такі дії вчинялись.
Виходячи з аналізу вищевказаних правових норм, слід дійти висновку про те, що склад та розмір витрат на професійну правничу допомогу підлягає доказуванню в судовому процесі. Сторона, яка хоче компенсувати судові витрати, повинна довести та підтвердити розмір заявлених судових витрат, а інша сторона може подати заперечення щодо не співмірності розміру таких витрат.
При цьому, суд не зобов`язаний присуджувати стороні, на користь якої ухвалене судове рішення, всі понесені нею витрати на професійну правничу допомогу, якщо, керуючись принципами справедливості та верховенства права, встановить, що розмір гонорару, визначений стороною та його адвокатом, є завищеним щодо іншої сторони спору, враховуючи такі критерії, як складність справи, витрачений адвокатом час, значення спору для сторони тощо.
Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 14.11.2019 у справі №826/7375/18.
Відповідно до частин другої, третьої статті 30 Закону України від 05.07.2012 №5076-VI «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» порядок обчислення гонорару (фіксований розмір, погодинна оплата), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо визначаються в договорі про надання правової допомоги. При встановленні розміру гонорару враховуються складність справи, кваліфікація і досвід адвоката, фінансовий стан клієнта та інші істотні обставини. Гонорар має бути розумним та враховувати витрачений адвокатом час.
На підтвердження понесених позивачем витрат на правничу допомогу додано копії таких документів: договір про надання правничої допомоги від 19.05.2026 №19/05/26, укладеного між Адвокатським об`єднанням «ПРЕМІУМ СЕРВІС» та позивачем; акт приймання-передачі наданих послуг від 04.06.2026 згідно договору про надання правничої допомоги від 19.05.2026 №19/05/26; рахунок-фактуру №04/06/26-1 від 04.06.2026; платіжну інструкцію №676 від 04.06.2026.
За умовами договору клієнт оплачує винагороду в розмірі, вказаному в акті виконаних робіт/наданих послуг, згідно з яким вартість послуг становить 15 000,00 грн та складається з: надання правової інформації, консультацій, роз`яснень з питань правомірності винесення Волинською митницею рішення про коригування митної вартості товарів №UA205140/2026/000068/2 від 14.05.2026.
Згідно висновку Верховного Суду, висвітленого у Постанові від 15.05.2018 у справі №821/1594/17, «розмір витрат на правничу допомогу адвоката, серед іншого, складає гонорар адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, які визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги».
Згідно Висновку Верховного Суду, висвітленого у Постанові від 15.05.2018 у справі №821/1594/17, "для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги". З цієї підстави суд не може брати до уваги ті послуги, опис яких не є конкретизованим або щодо яких відсутні чітко встановлені результати проведеної роботи.
Вивчивши позовну заяву суд встановив, що позивач сплатив адвокатському об`єднанню «ПРЕМІУМ СЕРВІС» 1 000,00 грн за надання правової інформації, консультацій і роз`яснень з питань правомірності винесення Волинською митницею рішення про коригування митної вартості товарів №UA205140/2026/000068/2 від 14.05.2026 та 14 000,00 грн за складання позовної заяви про визнання протиправним та скасування рішення про коригування митної вартості товарів №UA205140/2026/000068/2 від 14.05.2026.
Проте, з поданих позивачем доказів, зокрема, з акту приймання-передачі наданих послуг від 04.06.2026 згідно договору про надання правничої допомоги від 19.05.2026 №19/05/26 вбачається, що ТОВ «Станформ» сплатило адвокатському об`єднанню «ПРЕМІУМ СЕРВІС» 3 000,00 грн за надання правової інформації, консультацій і роз`яснень з питань правомірності винесення Волинською митницею рішення про коригування митної вартості товарів №UA205140/2026/000068/2 від 14.05.2026 та 12 000,00 грн за складання позовної заяви про визнання протиправним та скасування рішення про коригування митної вартості товарів №UA205140/2026/000068/2 від 14.05.2026.
Відтак, в твердженнях позивача, що містяться у позовній заяві та даних з акту приймання-передачі наданих послуг від 04.06.2026 згідно договору про надання правничої допомоги від 19.05.2026 №19/05/26 містяться розбіжності, що позбавляє суд можливості вирішити питання розподілу витрат на правничу допомогу на дату ухвалення рішення.
Крім того, суд зазначає, що подану до суду позовну заяву підписано директором ТОВ «Станформ», а не представником адвокатського об?єднання «ПРЕМІУМ СЕРВІС», з яким було укладено договір про надання правничої допомоги від 19.05.2026.
Підсумовуючи викладене, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні вимог щодо стягнення витрат на професійну правничу допомогу.
Отже, враховуючи вищевикладене, за рахунок бюджетних асигнувань відповідача необхідно стягнути на користь позивача судовий збір у розмірі 8 109,82 грн, а решту витрат повинен понести позивач.
Керуючись статтями 139, 243-246, 262, 295 ККАС України, суд 

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов задовольнити повністю.
Визнати протиправним та скасувати рішення Волинської митниці про коригування митної вартості товарів №UA205140/2026/000068/2 від 14.05.2026.
Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Волинської митниці на користь товариства з обмеженою відповідальністю «Станформ» судовий збір у розмірі 8 109,82 грн (вісім тисяч сто дев`ять гривень 82 копійки).
Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого статтею 295 КАС України. У разі подання апеляційної скарги рішення якщо його не скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного розгляду справи. 
Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку повністю або частково шляхом подання апеляційної скарги до Восьмого апеляційного адміністративного суду. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. 

Позивач: товариство з обмеженою відповідальністю «Станформ» (43023, Волинська область, місто Луцьк, провулок Складський, 5/19, код ЄДРПОУ 46152376).
Відповідач: Волинська митниця (44350, Волинська область, Ковельський район, село Римачі, вулиця Призалізнична, 13, код ЄДРПОУ 43958385).

Суддя В.В. Дмитрук