Справа № 481/890/26 
Провадж.№ 3/481/233/2026

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ     
17 липня 2026 року м. Новий Буг
Суддя Новобузького районного суду Миколаївської області Васильченко-Дрига Н.О., розглянувши матеріали справи, що надійшли від ВП №1 Баштанського РВП ГУНП в Миколаївській області, відносно:
ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українця, громадянина України, уродженця та жителя АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , військовослужбовця НОМЕР_2 ,
про притягнення до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:
У провадженні судді Новобузького районного суду Миколаївської області перебуває справа про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1  за вчинення останнім адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, на підставі протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАД № 873199 від 25.06.2026 року.
У судове засідання ОСОБА_1 не з`явився, про дату та час судового засідання повідомлявся належним чином та своєчасно.
07 липня 2026 року ОСОБА_1 сформовано в системі "Електронний суд" заяву та подано до суду заяву про зупинення провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) за ст. 173 КУпАП до звільнення з військової служби.
Дослідивши подану заяву про зупинення провадження та долучені до заяви докази, суд зазначає таке.
Відповідно до ч.1 ст.277 КУпАП справа про адміністративне правопорушення розглядається у п`ятнадцятиденний строк з дня одержання органом (посадовою особою), правомочним розглядати справу, протоколу про адміністративне правопорушення та інших матеріалів справи.
Водночас положення Кодексу України про адміністративні правопорушення не регулюють порядок зупинення провадження у справі, окрім справ про адміністративні правопорушення, пов`язані з корупцією, як передбачено ч. 4 ст. 277 КУпАП.
У даному випадку необхідно застосувати аналогію закону, як засіб заповнення прогалини у законодавстві, який полягає у застосуванні врегульованих конкретною нормою правовідносин, норму закону, що регламентує подібні відносини у кримінальному процесуальному законодавстві.
Відповідно до вимог частини першої ст. 335 КПК України, у разі якщо обвинувачений був призваний для проходження військової служби за призовом під час мобілізації на особливий період, суд зупиняє судове провадження стосовно такого обвинуваченого до його звільнення з військової служби.
Конструкція ст. 335 КПК України дозволяє дійти висновку, що зупинення судового провадження можливе за наявності об`єктивних перешкод для його продовження.
Виходячи з вищевикладеного, суд дійшов висновку, що положення ст. 335 КПК України у частині зупинення судового провадження у зв`язку із мобілізацією не є імперативною. Позаяк, на відміну від інших підстав для зупинення судового провадження, при зупиненні у зв`язку із мобілізацією обвинуваченого необхідно враховувати реальну можливість його участі у судових засіданнях, зокрема виходячи з 1) роду військ, 2) завдань, які виконує відповідний військовій підрозділ, його дислокації, 3) посади обвинуваченого тощо.
З долучених документів слідує, що ОСОБА_1  проходить військову службу за призивом під час мобілізації у певній військовій частині.
Разом з цим, відсутні відомості щодо неможливості ОСОБА_1 участі в судових засіданнях особисто в режимі відеоконференції через безпосередню участь в бойових діях.
Строки притягнення до кримінальної відповідальності є більш тривалими ніж строки накладення адміністративного стягнення та порядок їх обчислення є різним. Так, у КУпАП не передбачено можливості зупинення строків накладення адміністративного стягнення, а сплив такого строку навіть за наявності вини особи у вчиненні кримінального правопорушення є безумовною підставою для закриття провадження у справі.
Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини від 08 листопада 2005 року у справі «Смірнов проти України» згідно з положеннями частини першої статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмет спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням пункту 1 статті 6 даної Конвенції.
Верховним Судом в пункті 34 постанови від 12 березня 2019 року по справі № 910/9836/18 також зазначено, що вжиття заходів для прискорення процедури розгляду є обов`язком не тільки для держави, а й в осіб, які беруть участь у справі. Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватись від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.
Розгляд справи у розумі строки з одного боку забезпечує можливість своєчасного відновлення прав особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, у випадку необґрунтованості та безпідставності провадження у справі стосовно неї, а з іншого своєчасне вжиття заходів спрямованих на запобігання іншим правопорушенням, у випадку наявності підстав застосування адміністративного стягнення з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття (стаття 23 КУпАП України). У будь-якому випадку відповідні дії мають бути вчинені своєчасно, з метою недопущення негативних наслідків, пов`язаних із тривалим розглядом справи та не вирішенням її по суті.
Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.
Зупинення провадження у справі - це тимчасове припинення судом вчинення процесуальних дій під час судового розгляду із визначених у законі об`єктивних підстав, які перешкоджають подальшому розгляду справи і щодо яких неможливо передбачити їх усунення.
У заяві не вказано, у чому саме полягає неможливість розгляду зазначеної справи у період його знаходження на військовій службі, ураховуючи, що ОСОБА_1 не позбавлений можливості здійснювати реалізацію наданих йому чинним законодавством прав шляхом прийняття участі в реживі відеоконференції.
Такі висновки суду узгоджуються з правовою позицією, висловленою в ухвалі Верховного Суду від 17 січня 2023 року у справі № 501/1699/17.
Водночас ОСОБА_1 також має право подати до суду клопотання про участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції з приміщення іншого суду, наближеного до його місця перебування або через особистий кабінет, зареєстрований в «Електронному суді» (https://cabinet.court.gov.ua/login).
Приписами ч.2 ст 268 КУпАП визначений вичерпний перелік справ про адміністративні правопорушення, під час розгляду яких участь особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, є обов`язковою, до якого відноситься і ст.173 КУпАП, а тому участь особи яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 є обов`язковою. 
З огляду на викладене, підстав для задоволення клопотання про зупинення провадження у справі немає.
Керуючись статтями 245, 251, 277, 278, суд

ПОСТАНОВИВ:
Відмовити у задоволенні заяви ОСОБА_1 , про зупинення провадження у справі про адміністративне правопорушення щодо притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1  за ст. 173 КУпАП.
Роз`яснити ОСОБА_1 , що він має право брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції з приміщення іншого суду, наближеного до його місця перебування або через особистий кабінет, зареєстрований в «Електронному суді» чи з власних технічних засобів.
Постанова оскарженню не підлягає.

Суддя Наталя ВАСИЛЬЧЕНКО-ДРИГА