КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД  	
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
14 липня 2026 року м. Київ справа №320/13693/23

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючої судді Василенко Г.Ю., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження, у письмовому провадженні адміністративну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції Національної поліції України про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу,
в с т а н о в и в:
До Київського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 з позовною заявою до Департаменту патрульної поліції Національної поліції України (далі – Департамент), в якій просить:
1. Визнати протиправним та скасувати наказ начальника Департаменту патрульної поліції Національної поліції України Євгенія Жукова № 87 від 14.02.2023 «Про застосування до працівника батальйону із забезпечення супроводження Департаменту патрульної поліції дисциплінарного стягнення» в частині звільнення зі служби в поліції інспектора взводу № 4 роти № 1 БЗС ДПП полковника поліції ОСОБА_1 .
2. Визнати протиправним та скасувати наказ начальника Департаменту патрульної поліції Національної поліції України Євгенія Жукова № 209 о/с від 28.02.2023 «По особовому складу» в частині звільнення зі служби в поліції інспектора взводу № 4 роти № 1 БЗС Департаменту патрульної поліції Національної поліції України полковника поліції ОСОБА_1 з 28.02.2023.
3. Поновити ОСОБА_1 на посаді, що є рівнозначною посаді інспектора взводу № 4 роти № 1 БЗС Департаменту патрульної поліції Національної поліції України.
4. Стягнути з Департаменту патрульної поліції Національної поліції України на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу за період з 28.02.2023 по дату ухвалення судового рішення, з урахуванням проведених виплат.
Позовні вимоги обґрунтовані тим, що рішення про звільнення позивача є передчасним, необґрунтованим і протиправним та підлягає скасуванню, оскільки на час проведення службового розслідування і застосування до позивача дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції, судом не було прийнято рішення у справі за результатом розгляду протоколу про адміністративне правопорушення, яке стало підставою для звільнення. 
Представник відповідача подав до суду відзив на позовну заяву, якому наголосив, що звільнення позивача є законним, оскільки ним допущена поведінка, яка несумісна з подальшим проходженням служби в органах поліції. 
Розглянувши подані сторонами (їх представниками) документи та матеріали, з`ясувавши фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив таке.
Відповідно до доповідної записки командира батальйону із забезпечення супроводження Департаменту від 10.02.2023 на ім`я т.в.о. начальника Департаменту, 07.01.2023 о 22:08 знаходячись поза службою за адресою: м. Київ вул. Новомостицька, 23, інспектор взводу № 4 роти № 1 батальйону із забезпечення супроводження Департаменту патрульної поліції (далі - БЗС ДПП) підполковник поліції ОСОБА_1 керуючи автомобілем VOLKSWAGEN TOUAREG номерний знак НОМЕР_1 , не дотримався безпечної дистанції та здійснив зіткнення з автомобілем VOLKSWAGEN PASSAT, номерний знак НОМЕР_2 . На місце пригоди прибув екіпаж патрульної поліції поліцейські якого склали адміністративний протокол серії ААД № 367631 за статтею 124 КУпАП стосовно ОСОБА_2 . Під час оформлення адміністративних матеріалів вказаної дорожньо-транспортної пригоди поліцейські виявили у ОСОБА_1 ознаки алкогольного сп`яніння, що стало підставою для проходження останнім огляду на стан алкогольного сп`яніння у закладі охорони здоров`я у встановленому законом порядку. За результатами проходження огляду ОСОБА_3 у лікаря нарколога, виявлено 2,1 проміле алкоголю в крові. В подальшому, працівниками патрульної поліції стосовно ОСОБА_1 складено протокол про адміністративне правопорушення серії ААД № 373349 від 08.01.2023 за частиною першою статті 130 КУпАП.
На підставі доповідної записки, відповідно до наказів Департаменту від 10.01.2023 № 50 «Про призначення службового розслідування, утворення дисциплінарної комісії та відсторонення від виконання службових обов`язків» та від 24.01.2023 № 176 «Про продовження строку проведення службового розслідування» проведено службове розслідування за фактом складення стосовно інспектора взводу № 4 роти № 1 батальйону з забезпечення супроводження Департаменту патрульної поліції підполковника поліції ОСОБА_1 протоколу про адміністративне правопорушення серії ААД № 373349, відповідальність за яке передбачена частиною першою статті 130 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі -КУпАП), в позаслужбовий час 08.01.2023. 
За результатами проведеного службового розслідування складено висновок від 08.02.2023, яким встановлено, що 07.01.2023 о 22.00 до чергової частини ГУНП у м. Києві на скорочений номер « 102» надійшло повідомлення про те, що на перехресті вул. Мостицька та вул. Н. Ужвій в м. Київ, сталася дорожньо-транспортна пригода (далі - ДТП) без травмованих. Цю подію зареєстровано в інформаційно-телекомунікаційній системі «Інформаційний портал Національної України» (далі - ІНП) та єдиному обліку управління патрульної поліції у місті Києві ДПП (далі - УПП у м. Києві ДПП). На місце події направлено екіпаж патрульної поліції «РУБІН-0703» у складі поліцейських Лукаїна Р.В. та Леха О.О. Прибувши на місце пригоди поліцейські установили, що ДТП сталося за участю автомобіля VOLKSWAGEN TOUAREG, номерний знак НОМЕР_3 , під керуванням водія ОСОБА_1 , який не дотримався безпечної дистанції та здійснив зіткнення з автомобілем VOLKSWAGEN PASSAT, номерний знак НОМЕР_2 , під керуванням водія ОСОБА_4 . Після цього ОСОБА_5 поїхав з місця вчинення ДТП в бік вул. Новомостицька, 23 де його наздогнав водій автомобіля VOLKSWAGEN PASSAT, номерний знак НОМЕР_2 , та зателефонував на « 102». Під час оформлення ДТП поліцейські виявили у водія ОСОБА_1 явні ознаки алкогольного сп`яніння, а саме різкий запах алкоголю з порожнини роту, порушення координації рухів, порушення мови. Поліцейські запропонували останньому пройти огляд на стан сп`яніння за допомогою спеціального технічного приладу «DRAGER ALCOTEST» або проїхати до найближчого закладу охорони здоров`я, з метою виявлення стану алкогольного сп`яніння, на що ОСОБА_5 погодився. Після проходження ОСОБА_3 огляду на стан алкогольного сп`яніння у лікаря-нарколога КНП КНМКЛ «Соціотерапія», за допомогою спеціального технічного приладу «DRAGER ALCOTEST», результатом якого встановлено 2,10 % проміле алкоголю в крові (лікарем складено акт огляду та медичний висновок № 000335 щодо результатів медичного огляду з метою виявлення стану алкогольного, наркотичного перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції). У подальшому за вчинені адміністративні правопорушення поліцейські склали два протоколи стосовно ОСОБА_1 , а саме протокол про адміністративне правопорушення серії ААД № 373349 - за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого частиною першою статті 130 КУпАП та протокол про адміністративне правопорушення серії ААД № 367631 - за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 124 КУпАП.
ОСОБА_1 з приводу наведеного пояснив, що 07.01.2023 приблизно о 22.00 рухався по вул. Мостицька до перехрестя з вул. Н. Ужвій в місті Київ на автомобілі VOLKSWAGEN TOUAREG, номерний знак НОМЕР_4 , та здійснив зіткнення з автомобілем VOLKSWAGEN PASSAT, номерний знак НОМЕР_2 , після чого поїхав в напрямку вул. Новомостицька в місті Київ. Неподалік вул. Новомостицька, 23 в місті Київ, зупинився разом із водієм автомобіля VOLKSWAGEN PASSAT. Водій вказаного автомобіля зателефонував « 102» та повідомив про ДТП. Після прибуття екіпажу патрульної поліції, зі слів опитуваного, водій автомобіля VOLKSWAGEN PASSAT, номерний знак НОМЕР_2 , відмовився від оформлення матеріалів ДТП. Далі ОСОБА_5 пояснив, що в ході складання схеми ДТП, поліцейські виявили в нього ознаки алкогольного сп`яніння та запропонували пройти огляд на стан сп`яніння на місці події або у лікаря-нарколога. ОСОБА_5 погодився пройти огляд на стан сп`яніння у лікаря-нарколога. Після прибуття до лікаря-нарколога ОСОБА_5 пройшов огляд на стан сп`яніння за допомогою спеціального технічного приладу «DRAGER ALCOTEST», з результатом 2,10% проміле алкоголю в крові. В подальшому стосовно водія ОСОБА_1 було складено два протоколи про адміністративні правопорушення за статтею 124 КУпАП та за частиною першою статті 130 КУпАП. 
Опитані поліцейський взводу № 1 роти № 4 батальйону № 2 полку № 1 (з обслуговування правого берега) УПП у м. Києві ДПП сержант поліції Вакульчук Дмитро Михайлович та поліцейський інспектор взводу № 1 роти № 4 батальйону № 2 полку № 1 (з обслуговування правого берега) УПП у м. Києві ДПП старший лейтенант поліції Дячук Віталій Валерійович підтвердили наведені у доповідній записці обставини події та зазначили, що прибувши на місце події встановлено її учасників, а саме водія автомобіля VOLKSWAGEN PASSAT, номерний знак НОМЕР_2 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який повідомив, що перебуваючи на перехресті вул. Мостицька та вул. Н. Ужвій в м. Києві, стояв на світлофорі чекаючи зеленого сигналу світлофора, відчув удар в задню частину свого автомобіля. Після чого водій автомобіля VOLKSWAGEN TOUAREG, номерний знак НОМЕР_3 , який в`їхав в автомобіль VOLKSWAGEN PASSAT, номерний знак НОМЕР_2 , покинув місце події. ОСОБА_6 відразу поїхав за ним та заблокувавши йому рух зупинив водія автомобіля VOLKSWAGEN TOUAREG, номерний знак НОМЕР_1 , зателефонувавши на « 102». Водієм заблокованого автомобіля VOLKSWAGEN TOUAREG, виявився ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який керував транспортним засобом з ознаками алкогольного сп`яніння, а саме: запах алкоголю з порожнини роту, порушення координації рухів, порушення мовлення. З поведінки ОСОБА_1 було помітно, що він орієнтується в законодавстві та своїми діями умисно затягує, встановлений чинним законодавством час на проведення медичного огляду на стан сп`яніння. Після довготривалого діалогу ОСОБА_5 все ж таки визначився, що на місці зупинки він категорично відмовляється проходити огляд на стан сп`яніння, але погоджується пройти огляд у лікаря нарколога. Для проходження ОСОБА_3 огляду на стан сп`яніння, останнього було доставлено до відповідного медичного закладу. ОСОБА_5 погоджувався лише на здачу біологічної рідини, проте в нього не вийшло, тому як перебуваючи у вбиральні, ОСОБА_5 з невідомих причин вилив матеріали та повідомив, що його дана процедура не влаштовує. Згодом, під впливом сина ОСОБА_5 погодився на проходження огляду на стан алкогольного сп`яніння за допомогою спеціального технічного приладу «DRAGER ALCOTEST», результат огляду склав 2,10 % проміле алкоголю в крові. У подальшому на ОСОБА_1 складено протоколи про адміністративне правопорушення за частиною першою статті 130 КУпАП та статтею 124 КУпАП. 
В ході проведення службового розслідування вивчено відеозаписи з портативних відеореєстраторів працівників УПП у м. Києві ДПП, які з 07.01.2023 на 08.01.2023 здійснювали оформлення адміністративних матеріалів стосовно ОСОБА_2 . Зокрема детальним переглядом зафіксовано, що підполковник поліції ОСОБА_5 всіляко намагався уникнути проходження огляду на стан сп`яніння за допомогою спеціального технічного приладу «DRAGER ALCOTEST» на місці, але погодився пройти огляд у лікаря-нарколога. Також на відео зафіксовано, як підполковник поліції ОСОБА_5 навмисно тягнув час не показуючи документи працівникам поліції. Після проходження ОСОБА_3 огляду на стан сп`яніння у лікаря-нарколога, який зафіксував результати приладу «DRAGER ALCOTEST» (2,10 % проміле алкоголю в крові) у акті огляду, а сержант поліції. 
Вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених частиною першою статті 130 КУпАП та статтею124 КУпАП зафіксовані належними доказами, зокрема протоколом про адміністративне правопорушення серії ААД № 373349 від 08.01.2023 та протоколом про адміністративне правопорушення серії ААД № 367631 від 07.01.2023, котрі складені у чіткій відповідності з вимогами статті 256 КУПАП та містять необхідні у ньому відомості, зокрема щодо дати, часу, місця та способу вчинення самого адміністративного правопорушення, актом огляду на стан сп`яніння з використанням спеціальних технічних засобів, роздруківкою з результатом тесту приладу «DRAGER ALCOTEST» та безперервною відеофіксацією портативними відеореєстраторами.
Таким чином, під час службового розслідування комісія дійшла висновку, що підполковник поліції ОСОБА_5 перебуваючи поза службою, 07.01.2023 о 22.10 на вул. Мостицька в місті Київ керував транспортним засобом марки VOLKSWAGEN TOUAREG, номерний знак НОМЕР_5 , здійснив зіткнення з автомобілем VOLKSWAGEN PASSAT, номерний знак НОМЕР_2 , при цьому ОСОБА_5 знаходився за кермом у стані алкогольного сп`яніння, що зафіксовано у встановленому законодавством порядку. 
Своїми діями підполковник поліції ОСОБА_5 порушив вимоги пункту 1 частини першої статті 18, частини першої статті 64 Закону України «Про Національну поліцію», пунктів 1, 6 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту, абзацу другого частини п`ятої статті 14, абзацу третього частини другої статті 16 Закону України «Про дорожній рух», абзацу другого пункту 1 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС від 09.11.2016 № 1179, що виразилося в особистій недисциплінованості, порушенні Присяги працівника поліції в частині дотримання законів України та особистого зобов`язання з гідністю нести високе звання поліцейського, учиненні дій, які перешкоджали іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки та підривали авторитет Національної поліції України. 
Вказані факти порушення окремих вимог Закону України «Про Національну поліцію», Дисциплінарного статуту, Правил етичної поведінки поліцейського та вимог пункту 2.9 «а» ПДР, в період воєнного стану в Україні, свідчать про грубе ігнорування законодавства України та морально-етичних цінностей, що несумісне зі змістом Присяги працівника Національної поліції України та підриває авторитет правоохоронного органу в суспільстві. 
Тому комісія, врахувавши зібрані під час службового розслідування матеріали, дійшла висновку, що з урахуванням характеру та тяжкості правопорушень, особи працівника поліції, ступеня його вини, вважає, що підполковник поліції ОСОБА_1 своїми діями вчинив дисциплінарний проступок, який унеможливлює подальше проходження служби в поліції та пропонує застосувати до нього найсуворіший вид дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився в порушенні вимог пункту 1 частини першої статті 18, частини першої статті 64 Закону України «Про Національну поліцію», пунктів 1, 6 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту, абзацу другого частини п`ятої статті 14, абзацу третього частини другої статті 16 Закону України «Про дорожній рух», абзацу другого пункту 1 розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейських, МВС від 09.11.2016 № 1179, відповідно до пункту 7 частини третьої статті 13 Дисциплінарного статуту.
Наказом Департаменту від 14.02.2023 № 87 «Про застосування до працівника батальйону із забезпечення супроводження Департаменту патрульної поліції дисциплінарного стягнення», за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився в порушенні вимог пункту 1 частини першої статті 18, частини першої статті 64 Закону України «Про Національну поліцію», пунктів 1, 6 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту, абзацу другого частини п`ятої статті 14, абзацу третього частини другої статті 16 Закону України «Про дорожній рух», абзацу другого пункту 1 розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС від 09.11.2016 № 1179, відповідно до пункту 7 частини третьої статті 13 Дисциплінарного статуту до інспектора взводу № 4 роти № 1 БЗС ДПП підполковника поліції ОСОБА_1 (0133825) застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення із служби в поліції.
Наказом Департаменту від 28.02.2023 № 209 о/с «По особовому складу», відповідно до пункту 6 частини першої статті 77 Закону України «Про Національну поліцію», підполковника поліції ОСОБА_1 , інспектора взводу № 4 роти № 1 батальйону з забезпечення супроводження Департаменту патрульної поліції звільнено зі служби в поліції з 28.02.2023.
Вважаючи накази Департаменту від 14.02.2023 № 87 та від 28.02.2023 № 209 о/с протиправними, позивач звернувся до суду з даною позовною заявою про їх скасування та поновлення його на посаді.
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, виходячи з положень норм законодавства, які діяли на момент їх виникнення, суд виходить з такого. 
Відповідно до частини другої статті 6 та частини другої статті 19 Конституції України органи законодавчої, виконавчої та судової влади здійснюють свої повноваження у встановлених цією Конституцією межах і відповідно до законів України.
Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Статтею 43 Конституції України закріплено, що кожен має право на працю, що включає можливість заробляти собі на життя працею, яку він вільно обирає або на яку вільно погоджується, а держава створює умови для повного здійснення громадянами права на працю, гарантує рівні можливості у виборі професії та роду трудової діяльності; громадянам гарантується захист від незаконного звільнення.
За змістом статті 2 Кодексу законів про працю України (далі – КЗпП України) право громадянина України на працю є одним з основних трудових прав працівників.
Положеннями статті 5-1 КЗпП України передбачено гарантії забезпечення права громадян на працю, зокрема, щодо правового захисту від необґрунтованої відмови у прийнятті на роботу і незаконного звільнення, а також сприяння у збереженні роботи.
Відповідно до статті 222 КЗпП України особливості розгляду трудових спорів суддів, прокурорсько-слідчих працівників, а також працівників навчальних, наукових та інших установ прокуратури, які мають класні чини, встановлюється законодавством.
Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закон України від 02.07.2015 № 580-VIII «Про Національну поліцію» (далі – Закон № 580).
Відповідно до частини першої статті 17 Закону № 580, поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу в поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.
Згідно з пунктом 1 частини першої статті 18 Закону № 580 поліцейський зобов`язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського;
У разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону (частина перша статті 19 Закону № 580).
Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом (частина друга статті 19 Закону №580).
Відповідно до частини першої статті 59 Закону № 580 служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.
Особа, яка вступає на службу в поліції, складає Присягу на вірність Українському народові такого змісту: «Я, (прізвище, ім`я та по батькові), усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки» (частина перша статті 64 Закону № 580).
Згідно з частиною першою статті 70 Закону № 580 поліцейський, щодо якого проводиться службове розслідування, може бути відсторонений від виконання службових обов`язків у порядку, визначеному Дисциплінарним статутом Національної поліції України.
За приписами пункту 6 частини першої, частинами другою-третьою статті 77 Закону №580 поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.
З наведених норм вбачається, що служба в поліції є державною службою особливого характеру в Україні.
Згідно з пунктами 1, 2 розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених Наказ Міністерства внутрішніх справ України 09.11.2016 № 1179 (далі – Правила № 1179), під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен, окрім іншого: неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; контролювати свою поведінку, почуття та емоції, не дозволяючи особистим симпатіям або антипатіям, неприязні, недоброму настрою або дружнім почуттям впливати на прийняття рішень та службову поведінку.
Під час виконання службових обов`язків поліцейському заборонено, зокрема, перебувати на службі в нетверезому стані, у стані наркотичного або токсичного сп`яніння, уживати тютюнові вироби під час безпосереднього виконання службових обов`язків і в невстановленому місці.
За будь-яких обставин і відносно будь-якої людини як у робочий, так і в неробочий час поліцейський зобов`язаний дотримуватися норм професійної етики.
Сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження визначає Дисциплінарний статут Національної поліції України, затверджений Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII (далі - Статут).
Відповідно до частини першої статті 1 Закону № 2337-VIII службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.
Згідно з пунктами 1, 2, 6, 14 частини третьою статті 1 Закону № 2337-VIII службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України «Про Національну поліцію», зобов`язує поліцейського: бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.
Згідно зі статтею 11 Статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.
За вчинення адміністративних правопорушень поліцейські несуть дисциплінарну відповідальність відповідно до цього Статуту, крім випадків, передбачених Кодексом України про адміністративні правопорушення.
Поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з цим Статутом.
Дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції (частина перша статті 12 Статуту).
Нормами статті 13 Статуту передбачено, що дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.
Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.
До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.
В силу частин першої-другої, п`ятої та десятої статті 14 Статуту службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.
Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.
За приписами статей 26, 27, 29 Статуту, у період дії воєнного стану службове розслідування проводиться з дотриманням вимог цього Статуту з урахуванням особливостей, визначених цим розділом. Службове розслідування призначається та проводиться у формі письмового провадження.
Службове розслідування за фактом порушення поліцейським службової дисципліни може проводитися як дисциплінарною комісією, так і однією особою, у тому числі безпосередньо уповноваженим керівником, який одноособово здійснює передбачені Статутом повноваження дисциплінарної комісії (далі - уповноважена особа).
За результатами службового розслідування уповноважена особа складає висновок. У разі проведення службового розслідування безпосередньо керівником, який його призначив, висновок не складається, а обставини вчинення дисциплінарного проступку відображаються в наказі про притягнення до дисциплінарної відповідальності або в довідці про відсутність в діях поліцейського ознак дисциплінарного проступку.
Під час проведення службового розслідування уповноважена особа зобов`язана запропонувати поліцейському або іншій особі, обізнаній з обставинами вчинення дисциплінарного проступку, надати пояснення.
У разі встановлення за результатами службового розслідування в діях поліцейського дисциплінарного проступку видається письмовий наказ про застосування до нього одного з видів дисциплінарного стягнення з урахуванням особливостей, визначених цією статтею.
Дисциплінарні проступки такі, як перебування поліцейського на службі у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння, а також залишення місця несення служби без поважних причин, не можуть бути віднесені до незначних дисциплінарних проступків.
Застосування до поліцейського, винного в учиненні дисциплінарного проступку, дисциплінарних стягнень та їх виконання здійснюються з урахуванням вимог статей 19-22 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.
Відповідно до статті 19 Статуту у висновку за результатами службового розслідування зазначаються: 1) дата і місце складання висновку, прізвище та ініціали, посада і місце служби членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування; 2) підстава для призначення службового розслідування; 3) обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку; 4) пояснення поліцейського щодо обставин справи; 5) пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; 6) пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; 7) документи та матеріали, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; 8) відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; 9) причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, обставини, що знімають з поліцейського звинувачення; 10) висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону; 11) вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку.
Під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.
У разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.
Одночасно, аналіз наведених правових норм дає підстави для висновку, що під час вирішення питання про те, чи є порушення службової дисципліни грубим, суд має виходити з характеру проступку, обставин, за яких його вчинено, яку завдано ним шкоду.
Під час розгляду справи судом не встановлено порушень щодо призначення та процедури проведення службового розслідування відносно позивача.
При цьому суд констатує, що особливий правовий статус поліцейського вимагає від нього професійної поведінки як у службовий, так і в позаслужбовий час.
Верховний Суд у постанові від 23.03.2023 у справі № 240/21578/21 констатував принцип безперервності в діяльності поліції, що обумовлений особливим правовим статусом поліцейського, який вимагає від нього відповідної професійної поведінки як у службовий, так і в позаслужбовий час.
У даній справі, до позивача застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції внаслідок вчинення дисциплінарного проступку, який полягав у керуванні транспортним засобом у стані алкогольного сп`яніння, що спричинило ДТП.
З матеріалів справи встановлено, що відносно позивача складено протоколи про вчинення адміністративного правопорушення серії ААД № 367631 за статтею 124 КУпАП та серії ААД № 373349 від 08.01.2023 за частиною першою статті 130 КУпАП.
При цьому, під час з`ясування обставин складання вказаних протоколів та перебування позивача у стані алкогольного сп`яніння під час керування ним транспортним засобом та вчинення ДТП, позивач дійсність наведених обставин не заперечував та належними доказами не спростував. 
Окрім того, винуватість позивача у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених статтею 124 та частиною першою статті 130 КУпАП підтверджено судовим рішенням у справі № 758/909/23, яке набрало законної сили 18.04.2024. 
Відповідно до частини четвертої статті 78 Кодексу адміністративного судочинства України, обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.
Суд у даній справі враховує також висновки Верховного Суду, наведені у постанові від 17.07.2019 у справі № 806/2555/17, яким за наслідками касаційного перегляду відмолено у задоволенні адміністративного позову, в якій констатовано, що підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності позивача став дисциплінарний проступок (адміністративне правопорушення, передбачене статтею 122 та частиною першою статті 130КУпАП, відмова пройти огляд на стан алкогольного сп`яніння), сутність якого полягає у невиконанні чи неналежному виконанні особою службової дисципліни, що свідчить про його низькі морально-ділові якості, що суперечать інтересам законності, компрометують звання поліцейського. Такими обставинами є виключно фактичні дані, що свідчать про реальну наявність у діях особи ознак дисциплінарного проступку, зокрема, протиправної поведінки, шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ним і дією порушника дисципліни.
За висновком Верховного Суду у зазначеній справі, суди попередніх інстанцій не врахували вказаного та, зокрема, того, що службове розслідування було проведено саме за фактом складання стосовно позивача протоколів про адміністративне правопорушення, а не за фактом доведення вини останнього у вчиненні цих порушень. При цьому, суди не врахували, що за порушення, передбачене статті 122 КУпАП, позивача було притягнуто до адміністративної відповідальності у виді штрафу, позивач визнав факт вчинення ним цього правопорушення. Щодо протоколу за статтею 130 КУпАП, то суди попередніх інстанцій не надали належної правової оцінки його змісту, оскільки вказаний протокол складено у зв`язку з відмовою позивача від проходження медичного огляду на стан алкогольного сп`яніння, а не у зв`язку з доведеним фактом перебування останнього в такому стані. Зазначеною статтею передбачено альтернативні склади правопорушення, за які за нею може наставати відповідальність. Отже, в цьому випадку вина позивача у вчиненні дисциплінарного проступку проявляється в прямому умислі, тобто, останній свідомо допускав настання несприятливих наслідків після вчинення ним цих дій. Це порушення стало можливим внаслідок особистої недисциплінованості та повного ігнорування ним вимог чинного законодавства.
Також Верховним Судом наголошено, що дискредитація звання рядового і начальницького складу органів внутрішніх справ (національної поліції) за своєю суттю полягає у вчиненні такого проступку, що підриває довіру та авторитет таких органів і їх працівників в очах громадськості та є несумісним із подальшим проходженням служби.
Вчинки, що дискредитують працівників органів внутрішніх справ та власне органи внутрішніх справ, пов`язані насамперед із низкою моральних вимог, які пред`являються до них під час здійснення службових функцій та у повсякденному житті.
Таким чином, виходячи зі встановлених у справі обставин та доводів сторін суд доходить висновку, що позивач допустив поведінку, яка дискредитує звання поліцейського, підриває довіру та авторитет Національної поліції України, а також свідчить про особисту недисциплінованість, порушення Присяги працівника поліції в частині дотримання законів України та особистого зобов`язання з гідністю нести високе звання поліцейського.
Враховуючи вищенаведені обставини, встановлені судом під час розгляду даної справи, а також обставини наявності вини позивача у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених статтею 124, частиною першою статті 130 КУпАП, суд доходить висновку про обґрунтованість висновків відповідача про допущення позивачем порушень службової дисципліни, що унеможливлює подальше проходження ним служби в поліції.
За загальним правилом, що випливає з принципу змагальності, кожна сторона повинна подати докази на підтвердження обставин, на які вона посилається, або на спростування обставин, про які стверджує інша сторона.
Відповідно до частин першої, другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Суб`єкт владних повноважень повинен подати суду всі наявні у нього документи та матеріали, які можуть бути використані як докази у справі.
Враховуючи встановлені обставини справи в сукупності суд вважає, що відповідачем доведена правомірність прийнятих ним відносно позивача актів індивідуальної дії.
У підсумку, з урахування вищезазначеного в сукупності, суд дійшов висновку, що позовна заява є необґрунтованою та не підлягає задоволенню.
У взаємозв`язку з вищенаведеним та керуючись статтями 6, 7, 9, 14, 73-78, 90, 242-246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд
в и р і ш и в:
У задоволенні позовної заяви ОСОБА_1 відмовити повністю.
Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя   Василенко Г.Ю.