Справа № 761/18598/26
Провадження № 3/761/4129/2026

ПОСТАНОВА 
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 травня 2026 року суддя Шевченківського районного суду м. Києва Слободянюк Павло Леонідович, розглянувши матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності
ОСОБА_1 ,  ІНФОРМАЦІЯ_1 , виконувача обов`язків директора Департаменту податкових сервісів ДПС України, яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , 
за ч. 1 ст. 185-8 КУпАП,
У С Т А Н О В И В:

Згідно з протоколом ОСОБА_1 , будучи виконувачем обов`язків директора Департаменту податкових сервісів ДПС України, не виконала законні вимоги прокурора, тобто вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 185-8 КУпАП, за таких обставин.
У зв`язку з необхідністю виконання САП завдань, визначених ч. 5 ст. 290 ЦПК, ч. 3 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», керуючись абз. 5 ч. 4 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», з метою отримання даних необхідних для підготовки позову про визнання активів необґрунтованими прокурором запитано у Державної податкової служби України запитом від 03.04.2026 № 07/2- 2376ВИХ-26 (вх. ДПС № 27391/5 від 03.04.2026) відомості з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про джерела та суми нарахованого доходу, нарахованого (перерахованого) податку та військового збору за ввесь наявний період щодо ОСОБА_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 .
Натомість виконувачем обов`язків директора Департаменту податкових сервісів ДПС України ОСОБА_1 відмовлено у наданні запитуваної інформації листом від 09.04.2026 за вих. 4829/5/99-00-12-04-02-05.
Надалі запитом від 10.04.2026 № 07/2-2561ВИХ-26 (вх. ДПС № 29111/5 від 10.04.2026) до Державної податкової служби України повторно запитано відповідну інформацію із додатковим роз`ясненням повноважень прокурора на можливість отримання такої інформації та обґрунтуванням потреби такої для виконання завдань, визначених ч. 5 ст. 290 ЦПК, ч. 3 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру».
Листом від 16.04.2026 за вих. 5135/5/99-00-12-04-02-05 виконувач обов`язків директора Департаменту податкових сервісів ДПС України Барабаш Т. І. повторно відмовила у наданні запитуваної інформації.
Отже, як зазначено у протоколі, начальник управління електронних сервісів та звітності Департаменту податкових сервісів - виконувач обов`язків директора Департаменту податкових сервісів Державної податкової служби України Барабаш Т. І., будучи посадовою особою, 16.04.2026, у невстановлений час, однак не пізніше 16 год 25 хв (час та дата надходження листа), знаходячись у приміщенні Державної податкової служби України, що знаходиться за адресою: Львівська пл., буд. 8, м. Київ, розглянувши запит Спеціалізованої антикорупційної прокуратури від 10.04.2026 № 07/2-2561ВИХ-26 за підписом прокурора другого відділу управління процесуального керівництва, підтримання публічного обвинувачення та представництва в суді Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Корчинського Анатолія Миколайовича, безпідставно, в порушення абз. 5 ч. 4 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», не надала запитувану інформацію, відмовивши у наданні листом від 16.04.2026 за вих. 5135/5/99-00-12-04-02-05, чим в свою чергу не виконала законні вимоги прокурора.
В судовому засіданні ОСОБА_1 вину у вчиненні правопорушення не визнала, пояснивши при цьому, що ДПС України було розглянуто запит прокурора САП, при цьому прокурору фактично було відмовлено у наданні інформації на відповідні запити, оскільки вони не відповідали вимогам передбаченим законом та іншими підзаконними актами порядку. 
Захисник ОСОБА_1 - адвокат Лісовський С. В. звернувся із клопотанням про закриття провадження у справі, у зв`язку із відсутність в діях ОСОБА_1 складу правопорушення. Так, як зазначив захисник, уповноваженою особою на складання протоколу при його складанні було допущено ряд процесуальних порушень. Крім того, ненадання інформації на запит не утворює склад відповідного правопорушення, оскільки такий запит не є вимогою. Більше того, відмова у наданні інформації на такий запит є правомірною, оскільки абзацом першим п. 5.1 Наказу Офісу Генерального прокурора від 21.08.2020 № 389 «Про організацію діяльності прокурорів щодо представництва інтересів держави в суді» встановлено, що запити про витребування інформації та документів направляються за підписом керівників, перших заступників та заступників керівників прокуратур відповідного рівня.
Вивчивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, суд дійшов такого висновку.
Частиною першою ст. 7 КУпАП передбачено, що ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. 
Відповідно до положень ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність або відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, а також іншими документами.
Згідно зі ст. 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.
В судовому засіданні встановлено, що листом виконувача обов`язків директора Департаменту податкових сервісів ДПС України Барабаш Т. І. від 09.04.2026 за вих. 4829/5/99-00-12-04-02-05 відмовлено у наданні запитуваної інформації на запит прокурора САП від 03.04.2026 № 07/2- 2376ВИХ-26. Даний запит стосувався отримання даних, необхідних для підготовки позову про визнання активів необґрунтованими. 
Також в судовому засіданні встановлено, що листом виконувача обов`язків директора Департаменту податкових сервісів ДПС України ОСОБА_1 16.04.2026 за вих. 5135/5/99-00-12-04-02-05 відмовлено у наданні запитуваної інформації на запит прокурора САП від 10.04.2026 № 07/2-2561ВИХ-26.
Об`єктивною стороною адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 185-8 КУпАП є невиконання посадовою особою законних вимог прокурора.
Разом з тим, суд звертає увагу, що зі змісту Закону України «Про прокуратуру» випливає, що така форма взаємодії прокурора з іншими посадовими особами як «вимога» передбачена лише пунктами 3, 4, 6 частини 1 статті 26 зазначеного Закону під час реалізації функції нагляду за додержанням законів при виконанні судових рішень у кримінальних справах, а також при застосуванні інших заходів примусового характеру, пов`язаних з обмеженням особистої свободи громадян. Зокрема, прокурор, здійснюючи нагляд за додержанням законів при виконанні судових рішень у кримінальних справах, а також при застосуванні інших заходів примусового характеру, пов`язаних з обмеженням особистої свободи громадян, має право:
?знайомитися з матеріалами, отримувати їх копії, перевіряти законність наказів, розпоряджень, інших актів відповідних органів і установ та в разі невідповідності законодавству вимагати від посадових чи службових осіб їх скасування та усунення порушень закону, до яких вони призвели, а також скасовувати незаконні акти індивідуальної дії;
?вимагати від посадових чи службових осіб надання пояснень щодо допущених порушень, а також вимагати усунення порушень та причин і умов, що їм сприяли, притягнення винних до передбаченої законом відповідальності;
?вимагати від керівників органів вищого рівня проведення перевірок підпорядкованих і підконтрольних органів та установ попереднього ув`язнення, виконання покарань, застосування заходів примусового характеру та перевірок інших місць, зазначених у пункті 1 цієї частини.
Отже в даному конкретному випадку ненадання інформації на запит прокурора не дорівнює невиконанню законної вимоги прокурора. 
Більше того, згідно із абз. 5 ч. 4 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» у справах про визнання необґрунтованими активів та їх стягнення в дохід держави з метою встановлення наявності підстав для представництва прокурор має право витребовувати за письмовим запитом, ознайомлюватися та безоплатно отримувати копії документів і матеріалів органів державної влади, органів місцевого самоврядування, військових частин, державних та комунальних підприємств, установ і організацій, органів Пенсійного фонду України та Фонду загальнообов`язкового державного соціального страхування України на випадок безробіття, що знаходяться у цих суб`єктів, у порядку, визначеному законом.
Відповідно до абз. 1 п. 5.1 Наказу Офісу Генерального прокурора від 21.08.2020 № 389 «Про організацію діяльності прокурорів щодо представництва інтересів держави в суді» запити про витребування інформації та документів направляються виключно до суб`єктів, наділених відповідними повноваженнями, яким вони належать на законних підставах, за підписом керівників, перших заступників та заступників керівників прокуратур відповідного рівня. 
Як вбачається із запитів від 03.04.2026 та 10.04.2026, такі запити підписані прокурором другого відділу управління процесуального керівництва, підтримання публічного обвинувачення та представництва в суді Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Корчинським А., а отже наведені запити подані з порушенням Наказу Офісу Генерального прокурора від 21.08.2020 № 389. 
На підставі викладеного, суд дійшов висновку про необхідність закриття провадження відносно ОСОБА_1 у справі про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 185-8 КУпАП, у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.
Що ж стосується інших процесуальних порушень, на які посилається сторона захисту (стосовно процедури складання та неналежного вручення протоколу), то суд констатує, що таких порушень, які б свідчили про необхідність закриття провадження у справі з цих підстав, не встановлено. 
За приписами ст. 280 КУпАП, при розгляді справи про адміністративне правопорушення з`ясовується, зокрема, чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа у його вчиненні та чи підлягає вона адміністративній відповідальності.
Стандарт доведення вини «поза розумним сумнівом» означає, що при доведенні винуватості особи не повинно залишатися жодного «розумного сумніву» в цьому, тоді як наявність такого «розумного сумніву» у винуватості особи є підставою для його виправдання. Недоведена вина прирівнюється до доведеної невинуватості.
Згідно з приписами ст. 62 Конституції України, обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, отриманих незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.
Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.
Враховуючи зазначене, суддя дійшов до висновку, що необхідно закрити провадження в справі про адміністративне правопорушення за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.
На підставі викладеного, керуючись ст. 247, 283, 284 КУпАП, -

П О С Т А Н О В И В :

Закрити провадження відносно  ОСОБА_1  у справі про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 185-8 КУпАП, у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.
Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення до Київського апеляційного суду, шляхом подання апеляційної скарги через Шевченківський районний суд м. Києва.
Постанова набирає законної сили після закінчення строку на її оскарження.

Суддя    Павло Слободянюк