Справа №:755/24849/25
Провадження №: 2-о/755/44/26
Р І Ш Е Н Н Я
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"11" вересня 2026 р. Дніпровський районний суд м. Києва у складі: 
головуючої судді - Марфіної Н.В.,
за участі секретаря - Лазоришин А.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві цивільну справу за заявою ОСОБА_1 про встановлення факту родинних відносин, заінтересовані особи: Київська міська рада, Дніпровська районна в місті Києві державна адміністрація, -

у с т а н о в и в:

18.12.2025 року заявниця звернулась до суду із заявою про встановлення факту родинних відносин, у якій просить встановити юридичний факт про те, що померла ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , є двоюрідною сестрою заявниці.
Вимоги заяви мотивовано тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , після смерті якої відкрилась спадщина. Заявниця вказує, що вона є двоюрідною сестрою померлої, відноситься до п`ятої черги спадкування і має намір успадкувати майно померлої, однак документ, який підтверджує ступінь родинних зав`язків не збереглись. Інших спадкоємців у померлої немає. Заявниця вказує, що вона та її сестра народились у м. Києві і протягом всього життя визнавали та підтримували родинні стосунки. Матір заявниці - ОСОБА_3 та матір померлої - ОСОБА_4 були рідними сестрами. Їх батьками були ОСОБА_5 та ОСОБА_6 . Рідна тітка заявниці ОСОБА_3 одружилась з ОСОБА_7 і від цього шлюбу народилась двоюрідна сестра заявниці - ОСОБА_2 . Від шлюбу ОСОБА_8 та ОСОБА_4 народилась ОСОБА_9 , яка після реєстрації шлюбу з ОСОБА_10 набула прізвище « ОСОБА_9 ». У встановленим законом строк заявниця звернулась до органів нотаріату із заявою про прийняття спадщини після смерті її двоюрідної сестри, однак не має можливості належно підтвердити родинні зв`язки. Вирішити питання встановлення родинного зв`язку у позасудовий спосіб неможливо і встановлення відповідного факту необхідно заявниці для оформлення спадкових прав.
Ухвалою суду від 12.01.2026 року відкрите провадження у справі, призначений розгляд справи за правилами окремого провадження до судового засідання, залучено до участі у справі в якості заінтересованої особи Київську міську раду та задоволені клопотання заявника про витребування доказів.
Ухвалою суду від 09.04.2026 року задоволене клопотання представника заявника про витребування доказів.
Допитана в судовому засіданні у якості свідка ОСОБА_12 суду показала, що вона є донькою заявниці, а її батьком є ОСОБА_13 мати свідка після реєстрації шлюбу з її батьком не змінювала дошлюбного прізвища « ОСОБА_9 ». Дівоче прізвище заявниці « ОСОБА_1 ». Матір заявниці та матір померлої ОСОБА_2 - ОСОБА_15 та ОСОБА_16 були рідними сестрами, тож заявниця та померла ОСОБА_17 є двоюрідними сестрами. З дитинства свідок знала, що в неї дві бабусі ОСОБА_15 та ОСОБА_16 , вона із ними спілкувалась, часто їздила у гості до тітки ОСОБА_17 . Коли мати тітки ОСОБА_18 померла, тітка переїхала жити ближче до родини свідка.
Допитаний в судовому засіданні у якості свідка ОСОБА_13 суду показав, що він є чоловіком заявниці і саме він доглядав на ОСОБА_17 , оскільки його дружина хвора людина. Заявниця та ОСОБА_17 є двоюрідними сестрами, оскільки їх матері ОСОБА_15 та ОСОБА_16 були рідними сестрами. Свідок підтримував стосунки з ОСОБА_15 та ОСОБА_16 , вони поховані на Байковому кладовищі і свідок та його дружина доглядають місця поховання сестер. Всі свята родина проводила разом, ОСОБА_17 була дружкою на весіллі заявниці і свідка, а також вона була хрещеною матір`ю сина заявниці від першого шлюбу. Після шлюбу із свідком заявниця не змінювала свого прізвища « ОСОБА_9 ».
В судовому засіданні представник заявника підтримала вимоги заяви з підстав викладених у ній, просить заяву задовольнити і вважає, що у матеріалах справи достатньо доказів для встановлення факту родинних відносин. 
Представники заінтересованих осіб в судове засідання не з`явились. 
Суд, вислухавши пояснення представника заявника та покази свідків, дослідивши матеріали справи, оцінивши всі наявні у справі докази кожен окремо та в їх взаємозв`язку і сукупності, повно, об`єктивно та всебічно встановивши обставини справи, приходить до наступного висновку.
За змістом ст. 293 ЦПК України, окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав. Суд розглядає в порядку окремого провадження, зокрема, справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення.
Відповідно до ч. 3 ст. 294 ЦПК України, справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду.
Згідно зі статтею 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, а також на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.
Юридичні факти - це життєві обставини чи факти, з якими норми права пов`язують виникнення, зміну або припинення правовідносин.
Суд вправі розглядати справи про встановлення факту, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки.
Частиною першою статті 315 ЦПК України передбачено перелік юридичних фактів, які можуть бути встановлені у судовому порядку, в тому числі і встановлення факту родинних відносин.
Встановлення фактів, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб в судовому порядку можливо лише тоді, коли чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення.
За змістом ст.ст. 76-80 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.
Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів) (ст. 89 ЦПК України).
Із матеріалів справи убачається, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , і 01.07.2025 року ОСОБА_1 звернулась до приватного нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті її двоюрідної сестри, яка на час своєї смерті була зареєстрована одна в квартирі АДРЕСА_1 . Будь-які інші особи із заявами про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 до органів нотаріату не звертались (а.с. 50-57).
Згідно Витягу з Державного реєстру актів цивільного стану, ІНФОРМАЦІЯ_4 народилась ОСОБА_9 , матір`ю якої є ОСОБА_4 (а.с. 59-61). Аналогічні відомості містяться у свідоцтві про народження ОСОБА_9 (а.с. 97).
Згідно довідки Центрального відділу реєстрації шлюбів м. Києва з державним центром розвитку сім`ї від 15.03.2001 року, 21.10.1965 року зареєстроване одруження ОСОБА_10 та ОСОБА_9 . Після укладення шлюбу дружині присвоєне прізвище « ОСОБА_9 » (а.с. 72).
Убачається, що після розірвання шлюбу з ОСОБА_10 та реєстрації шлюбу з ОСОБА_13 , заявниця не змінювала свого прізвища « ОСОБА_9 » (а.с. 71, 73).
За змістом наявного в матеріалах справи актового запису про народження №518 від 08.03.1953 року, ІНФОРМАЦІЯ_5 народилась ОСОБА_17 , батьками якої є: ОСОБА_22 та ОСОБА_23 (а.с. 89).
Згідно актового запису про народження №1954 від 10.07.1924 року, ІНФОРМАЦІЯ_6 народилась ОСОБА_4 , батьками якої є: ОСОБА_24 та ОСОБА_25 (а.с. 105).
Згідно актового запису про народження від 14.08.1926 року, ІНФОРМАЦІЯ_7 народилась ОСОБА_3 , батьками якої є: ОСОБА_24 та ОСОБА_25 (а.с. 108).
Аналізуючи наведене, надані суду письмові докази та покази свідків у їх сукупності, враховуючи фактичні дані, які містяться в письмових доказах та показах свідків, обставини, встановлені судом, суд приходить до висновку, що суду надано достатньо доказів для встановлення факту родинних відносин, що необхідно заявниці для оформлення спадкових прав.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 76-81, 89, 258, 259, 263-265, 268, 273, 293, 294, 315, 319, 354, 355 ЦПК України, ст. 15 ЦК України, суд, -

у х в а л и в:

Заяву ОСОБА_1 про встановлення факту родинних відносин, заінтересовані особи: Київська міська рада, Дніпровська районна в місті Києві державна адміністрація - задовольнити.
Встановити юридичний факт про те, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_8 , є двоюрідною сестрою померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково шляхом подання апеляційної скарги на рішення суду до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Повний текст рішення суду складений 11.09.2026 року.

Суддя -