Харківський окружний адміністративний суд  61700, м. Харків, майдан Свободи, 6, inbox@adm.hr.court.gov.ua, ЄДРПОУ: 34390710  	
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
м. Харків 
14 липня 2026 р. справа № 520/13695/26  
Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Олексія Котеньова, розглянувши за правилами спрощеного провадження у порядку письмового провадження справу за адміністративним позовом Квартирно-експлуатаційного відділу міста Харків (вул. Григорія Сковороди, буд. 61, м. Харків, 61024, код ЄДРПОУ 07923280) до Північно-східного офісу Держаудитслужби (майдан Свободи, буд. 5, Держпром, 4 під., 10 пов., м. Харків, 61022, код ЄДРПОУ 40478572), третя особа - Товариство з обмеженою відповідальністю "АТЛАНТ БУД ПАРТНЕР» (просп. Героїв Харкова, буд. 199, кв. Д-5, м. Харків, 61037, код ЄДРПОУ 42153444) про визнання протиправним та скасування висновку,-
ВСТАНОВИВ:
Квартирно-експлуатаційний відділ міста Харків звернулась до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до Північно-східного офісу Держаудитслужби, тертя особа - Товариство з обмеженою відповідальністю "АТЛАНТ БУД ПАРТНЕР», в якому просить суд визнати протиправним та скасувати висновок Північно-східного офісу Держаудитслужби (Ідентифікаційний код: 40478572) про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2026-03-19-012247-a від 12.05.2026.
В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що висновок Північно-східного офісу Держаудитслужби від 12.05.2026 про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2026-03-19-012247-a є протиправним та підлягає скасуванню, оскільки прийнятий без належного правового та фактичного обґрунтування. Позивач вказав, що висновок про порушення вимог пунктів 10, 11 частини першої статті 10 Закону України «Про публічні закупівлі» та пункту 15 Порядку розміщення інформації про публічні закупівлі є необґрунтованим, оскільки договір про закупівлю та додатки до нього були своєчасно оприлюднені в електронній системі закупівель у форматі PDF. На думку позивача, розміщення зазначених документів у машинозчитуваному форматі було технічно ускладненим через наявність у них власноручних підписів та відбитків печаток, а відповідне порушення мало виключно формальний характер і не вплинуло на результати закупівлі чи дотримання принципів публічних закупівель. Також позивач не погодився з висновком відповідача про порушення вимог абзацу другого підпункту 2 пункту 44 Особливостей, зазначивши, що тендерна пропозиція ТОВ «АТЛАНТ БУД ПАРТНЕР» відповідала вимогам тендерної документації. Позивач зазначив, що відсутність числових значень транспортної складової та заготівельно-складських витрат за окремими позиціями підсумкової відомості ресурсів обумовлена особливостями програмного комплексу, який округлює незначні величини до нульового значення, а тому не свідчить про неврахування відповідних складових вартості. Крім того, позивач послався на експертний звіт щодо розгляду кошторисної частини проєктної документації, яким підтверджено її відповідність вимогам кошторисних норм. Позивач також зазначив, що під час розгляду тендерної пропозиції замовником було застосовано механізм усунення невідповідностей, передбачений пунктом 43 Особливостей, а учасник виконав вимоги замовника у повному обсязі. Окрім цього, позивач вказав, що на момент складення оскаржуваного висновку договір про закупівлю вже частково виконувався, роботи були прийняті замовником без зауважень, а тому вимога відповідача щодо припинення виконання зобов`язань за договором є непропорційною характеру встановлених порушень та не відповідає принципу співмірності заходів державного контролю. У зв`язку з наведеним позивач просив визнати протиправним та скасувати висновок про результати моніторингу процедури закупівлі.
Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 01.06.2026 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито спрощене провадження у справі.
Відповідач подав до суду відзив на позовну заяву, згідно якого виклав свої заперечення проти позову, зазначивши, що оскаржуваний висновок про результати моніторингу процедури закупівлі прийнято в межах наданих законом повноважень, на підставі та у спосіб, визначені Законом України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» та Законом України «Про публічні закупівлі», а встановлені під час моніторингу порушення підтверджуються матеріалами процедури закупівлі. Щодо порушення вимог пунктів 10, 11 частини першої статті 10 Закону України «Про публічні закупівлі» та пункту 15 Порядку розміщення інформації про публічні закупівлі відповідач зазначив, що замовник не оприлюднив договір про закупівлю, додатки до нього та додаткову угоду у машинозчитуваному форматі, хоча такий обов`язок прямо передбачений законодавством. На думку відповідача, оприлюднення зазначених документів виключно у форматі PDF не звільняє замовника від обов`язку додатково розмістити їх у машинозчитуваному форматі, а доводи позивача щодо технічної неможливості виконання такого обов`язку є необґрунтованими та не підтверджені належними доказами. Також відповідач звернув увагу суду на правову позицію, викладену у рішенні Харківського окружного адміністративного суду від 02.02.2026 у справі № 520/16529/25, якою підтверджено правомірність аналогічного висновку органу державного фінансового контролю. Крім того, відповідач вказав, що тендерна пропозиція ТОВ «АТЛАНТ БУД ПАРТНЕР» не відповідала вимогам тендерної документації, оскільки у підсумковій відомості ресурсів за окремими позиціями відсутні відомості про вартість транспортування та заготівельно-складські витрати, а також не наведено характеристики окремих матеріальних ресурсів. На думку відповідача, зазначення у відповідних графах прочерків не є тотожним зазначенню нульового значення та не свідчить про врахування відповідних складових вартості. Такі невідповідності, на переконання відповідача, не можуть вважатися формальними помилками, оскільки стосуються змісту тендерної пропозиції та її відповідності технічній специфікації. Відповідач також зазначив, що застосування замовником механізму усунення невідповідностей, передбаченого пунктом 43 Особливостей, не спростовує встановлених під час моніторингу порушень, оскільки повідомлення про усунення невідповідностей стосувалося інших документів та обставин, ніж ті, що стали підставою для прийняття оскаржуваного висновку. З огляду на викладене відповідач вважав, що висновок про результати моніторингу процедури закупівлі є законним, обґрунтованим та прийнятим із дотриманням вимог чинного законодавства, а тому підстав для його скасування немає.
Позивач подав до суду відповідь на відзив, згідно якої підтримав свої позовні вимоги, просив позов задовольнити.
Відповідач подав до суду заперечення на відповідь на відзив, згідно яких він не погодився з доводами позивача та підтримав правомірність оскаржуваного висновку.
Відповідно до ст.258 КАС України суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі. 
Суд розглядає справу у порядку письмового провадження без фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу на підставі п.10 ч.1 ст.4, ч.4 ст.229 КАС України.
Дослідивши матеріали справи, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок наявних у справі доказів у їх сукупності, суд зазначає таке.
Судом установлено, що наказом Північно-східного офісу Держаудитслужби від 17.04.2026 № 82 розпочато моніторинг процедури закупівлі UA-2026-03-19-012247-a за предметом: «Капітальний ремонт покрівлі будівлі № 39/54 (казарма) за адресою: м. Харків», код ДК 021:2015 – 45260000-7 «Покрівельні роботи та інші спеціалізовані будівельні роботи», замовником якої є Квартирно-експлуатаційний відділ міста Харкова.
За результатами проведеного моніторингу Північно-східним офісом Держаудитслужби 12.05.2026 складено та оприлюднено в електронній системі закупівель висновок про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2026-03-19-012247-a, яким встановлено порушення позивачем вимог пунктів 10 та 11 частини першої статті 10 Закону України «Про публічні закупівлі», пункту 15 Порядку розміщення інформації про публічні закупівлі, затвердженого наказом Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України від 11.06.2020 № 1082, а також вимог абзацу другого підпункту 2 пункту 44 Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 № 1178.
У зазначеному висновку, з огляду на встановлені порушення законодавства у сфері публічних закупівель, відповідач, керуючись статтями 5 та 10 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» та статтею 8 Закону України «Про публічні закупівлі», зобов`язав позивача здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень шляхом припинення виконання зобов`язань за договором про закупівлю № 878 від 16.04.2026 та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.
Вважаючи зазначений висновок протиправним та таким, що порушує його права й охоронювані законом інтереси, позивач звернувся до суду з цим адміністративним позовом.
По суті спірних правовідносин суд зазначає таке.
Згідно з ч. 1 ст. 5 Закону України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні», контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України «Про публічні закупівлі», проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.
При цьому Закон України «Про публічні закупівлі» визначає правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави, територіальних громад та об`єднаних територіальних громад.
Згідно з ч. 1 ст. 8 Закону України «Про публічні закупівлі» моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю).
Компетенцію Держаудитслужби та її міжрегіональних територіальних органів визначено Законом України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» від 26.01.1993 № 2939-ХІІ (далі - Закон № 2939-ХІІ) та підпунктами З, 4 Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03.02.2016 № 43 (далі - Положення № 43).
Відповідно до абзацу 2 статті 1 Закону № 2939-ХІІ орган державного фінансового контролю у своїй діяльності керується Конституцією України, Бюджетним кодексом України, цим Законом, іншими законодавчими актами, актами Президента України та Кабінету Міністрів України.
Згідно з частиною 2, 3 статті 2 Закону № 2939-ХІІ державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю через проведення державного фінансового аудиту, інспектування, перевірки закупівель та моніторингу закупівлі, порядок проведення яких встановлюється Кабінетом Міністрів України.
Пунктом 14 частини 1 статті 1 Закону України «Про публічні закупівлі» від 25.12.2015 №922 -УШ в редакції від 19.04.2020 (далі - Закон № 922) визначено, що моніторинг процедури закупівлі - аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель під час проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та протягом його дії з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель.
Частиною 1 статті 8 Закону № 922 визначено, моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи.
Моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії.
Підстави, за наявності яких керівник органу державного фінансового контролю або його заступник (або уповноважена керівником особа) приймає рішення про початок моніторингу закупівлі, визначені пунктами 1-5 частини 2 статті 8 Закону, а саме: 1) дані автоматичних індикаторів ризиків; 2) інформація, отримана від органів державної влади, народних депутатів України, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 3)повідомлення в засобах масової інформації, що містять відомості про наявність ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 4)виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель; 5) інформація, отримана від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до статті 7 цього Закону.
Згідно з частиною 3 статті 8 Закону № 922 повідомлення про прийняття рішення про початок моніторингу процедури закупівлі орган державного фінансового контролю оприлюднює в електронній системі закупівель протягом двох робочих днів з дня прийняття такого рішення із зазначенням унікального номера оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєного електронною системою закупівель, та/або унікального номера повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі, а також опису підстав для здійснення моніторингу процедури закупівлі. Повідомлення про початок моніторингу процедури закупівлі не зупиняє проведення процедур закупівель, визначених цим Законом.
Відповідно до частини 6 статті 8 Закону № 922 за результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.
Відповідно до частини 7 статті 8 Закону № 922 у висновку обов`язково зазначаються:
1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, щодо якого здійснювався моніторинг процедури закупівлі;
2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися щодо кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності) та його очікувана вартість;
3) унікальний номер оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі;
4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі;
5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.
У висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю.
Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі не виявлено порушень законодавства у сфері публічних закупівель, у висновку зазначається інформація про відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.
Якщо під час моніторингу, за результатами якого виявлено ознаки порушення законодавства у сфері публічних закупівель, було відмінено тендер чи визнано його таким, що не відбувся, орган державного фінансового контролю зазначає опис порушення без зобов`язання щодо усунення такого порушення.
Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі виявлено ознаки порушення законодавства, вжиття заходів щодо яких не належить до компетенції органу державного фінансового контролю, про це письмово повідомляються відповідні державні органи.
Замовник має право протягом трьох робочих днів з дня оприлюднення висновку одноразово звернутися до органу державного фінансового контролю за роз`ясненням змісту висновку та його зобов`язань, визначених у висновку. Протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення органом державного фінансового контролю висновку замовник оприлюднює через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень (частина 8 статті 8 Закону № 922).
У разі підтвердження органом державного фінансового контролю факту усунення замовником порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, про що цей орган зазначає в електронній системі закупівель протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення замовником відповідної інформації в електронній системі закупівель, службова (посадова) особа замовника та/або уповноважена особа замовника не притягається до адміністративної відповідальності за порушення законодавства у сфері закупівель з порушень, що були усунуті замовником відповідно до висновку (частина 9 статті 8 Закону № 922).
У разі незгоди замовника з інформацією, викладеною у висновку, він має право оскаржити висновок до суду протягом 10 робочих днів з дня його оприлюднення, про що зазначається в електронній системі закупівель протягом наступного робочого дня з дня оскарження висновку до суду. Замовник зазначає в електронній системі закупівель про відкриття провадження у справі протягом наступного робочого дня з дня отримання інформації про відкриття такого провадження та номер такого провадження (частина 10 статті 8 Закону № 922).
Форма висновку та порядок його заповнення затверджені наказом Міністерства фінансів України 08 вересня 2020 року № 552 «Про затвердження форми висновку про результати моніторингу процедури закупівлі та порядку його заповнення», зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 01 жовтня 2020 р. за № 958/35241.
Відповідно до Закону України «Про публічні закупівлі» висновок про результати моніторингу процедури закупівлі фіксує порушення законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі.
Орган державного фінансового контролю здійснює державний фінансовий контроль за використанням коштів державного та місцевих бюджетів, і в разі виявлення порушень законодавства має право пред`являти обов`язкові до виконання вимоги щодо усунення таких правопорушень. 
Відповідно до пункту 3-7 розділу X "Прикінцеві та перехідні положення" Закону № 922-VIII, установлено, що на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування особливості здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених цим Законом, визначаються Кабінетом Міністрів України із забезпеченням захищеності таких замовників від воєнних загроз.
Відповідно до пункту 3-7 розділу X "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України "Про публічні закупівлі", Кабінет Міністрів України постановою від 12 жовтня 2022 року № 1178 затвердив особливості здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України "Про публічні закупівлі", на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, (далі Особливості № 1178).
Відповідно до підпункту 6 пункту 13 Постанови Кабінету Міністрів України № 1178 "Про затвердження особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України “Про публічні закупівлі”, на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування" (далі Особливості) придбання замовниками товарів і послуг (крім послуг з поточного ремонту), вартість яких становить або перевищує 100 тис. гривень, послуг з поточного ремонту, вартість яких становить або перевищує 200 тис. гривень, робіт, вартість яких становить або перевищує 1,5 млн. гривень, може здійснюватися шляхом укладення договору про закупівлю без застосування відкритих торгів та/або електронного каталогу для закупівлі товару у разі відмінено відкриті торги через неподання жодної тендерної пропозиції для участі у відкритих торгах у строк, установлений замовником згідно з цими особливостями, у тому числі за лотом. При цьому предмет закупівлі, його технічні, кількісні та якісні характеристики, проект договору про закупівлю, а також вимоги до суб`єкта, з яким укладається договір про закупівлю, не повинні відрізнятися від вимог, що були визначені замовником у тендерній документації (крім вимог, визначених пунктом 47 цих особливостей), та сума договору про закупівлю не може перевищувати очікувану вартість предмета закупівлі, зазначену замовником в оголошенні про проведення відкритих торгів, які відмінено через відсутність достатньої кількості учасників процедури закупівлі (учасника процедури закупівлі), з урахуванням прийнятного відсотка перевищення ціни тендерної пропозиції учасника процедури закупівлі над очікуваною вартістю предмета закупівлі, якщо такий прийнятний відсоток був зазначений у тендерній документації.
Щодо встановленого порушення вимог пунктів 10 та 11 частини першої статті 10 Закону України «Про публічні закупівлі» та пункту 15 Порядку розміщення інформації про публічні закупівлі, а саме неоприлюднення в електронній системі закупівель договору про закупівлю, додатків до нього та додаткової угоди у машинозчитуваному форматі, суд зазначає таке.
Судом установлено, що між Квартирно-експлуатаційним відділом міста Харкова та ТОВ «АТЛАНТ БУД ПАРТНЕР» 16.04.2026 укладено договір про виконання робіт № 878, предметом якого є виконання робіт з капітального ремонту покрівлі будівлі № 39/54 (казарма) за адресою: м. Харків, код ДК 021:2015 – 45260000-7 «Покрівельні роботи та інші спеціалізовані будівельні роботи».
Судом також установлено, що договір № 878, додатки до нього (дефектний акт, договірна ціна, календарний графік виконання робіт, інформація про матеріальні ресурси, план фінансування виконання робіт), а також додаткову угоду № 1 від 20.04.2026 позивач оприлюднив в електронній системі закупівель у форматі PDF, однак у машинозчитуваному форматі зазначені документи не були оприлюднені, що сторонами у справі не заперечується.
Відповідно до пункту 10 частини 1 статті 10 Закону № 922 Замовник самостійно та безоплатно через авторизовані електронні майданчики оприлюднює в електронній системі закупівель у порядку, встановленому Уповноваженим органом та цим Законом, інформацію про закупівлю, а саме: договір про закупівлю та всі додатки до нього (у тому числі документи, що містять інформацію про ціни на матеріальні ресурси) у машинозчитувальному форматі (у разі оприлюднення договору про закупівлю, зазначеного в абзаці другому частини першої статті 41 цього Закону) - протягом трьох робочих днів з дня його укладення.
Статтею 41 Закону №922-VIII визначені основні вимоги до договору про закупівлю та внесення змін до нього, згідно з абзацом другим частини першої якої невід`ємними додатками до договору про закупівлю послуг з поточного ремонту, робіт з нового будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту об`єкта будівництва є документи, що містять інформацію про ціни на матеріальні ресурси.
Абзацом четвертим частини першої статті 41 Закону №922-VIII встановлено, що у документах, що містять інформацію про ціни на матеріальні ресурси, обов`язково має зазначатися така інформація: найменування матеріального ресурсу (з характеристиками), одиниця його виміру, кількість, відпускна ціна, а також вартість транспортування та заготівельно-складські витрати, а також країна походження товару щодо кожної номенклатурної позиції. Такі документи можуть містити іншу інформацію.
Судом установлено, що позивач не оприлюднив в електронній системі закупівель договір про виконання робіт № 878 від 16.04.2026, додатки №№ 1– 5 до нього, а також додаткову угоду № 1 від 20.04.2026 у машинозчитуваному форматі, чим порушив вимоги пунктів 10 та 11 частини першої статті 10 Закону України «Про публічні закупівлі» та пункту 15 Порядку розміщення інформації про публічні закупівлі, затвердженого наказом Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України від 11.06.2020 № 1082.
Абзацом 6 п. 2 Положення про набори даних, які підлягають оприлюдненню у формі відкритих даних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21.10.2015 №835 визначено, машиночитаний формат даних, структурований таким чином, що дає змогу ідентифікувати, перетворювати та отримувати конкретні дані, включаючи окремі факти та їх внутрішню структуру, без участі людини.
Згідно з п. 9 Положення N° 835 для оприлюднення наборів даних використовуються такі формати: текстові дані (TXT, RTF, MD, ODT*, DOC(X), (X)HTML*); структуровані дані (RDF*, XML* JSON*, CSV*, XLS(X), ODS*, YAML*).
Також, пунктом 15 Порядку розміщення інформації про публічні закупівлі, затвердженого наказом Мінекономіки від 11 червня 2020 року №1082, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 01 липня 2020 року за № 610/34893, договір про закупівлю, додатки до договору про закупівлю, зміни до договору про закупівлю розміщуються замовником в електронній системі закупівель у форматі PDF.
З огляду на викладене, у разі розміщення замовником в електронній системі закупівель договору про закупівлю, визначеного абзацом другим частини першої статті 41 Закону №922, додатків до такого договору, у форматі PDF, замовником розміщуються також ці документи у машинозчитувальному форматі.
У даній справі позивачем було укладено договір про закупівлю робіт з капітального ремонту покрівлі будівлі №39/54 (казарма) за адресою: м. Харків, який відповідно до абзацу другого частини першої статті 41 Закону України «Про публічні закупівлі» належить до договорів про закупівлю робіт з капітального ремонту об`єкта будівництва.
Судом встановлено, що позивач оприлюднив в електронній системі закупівель Договір №878 від 16.04.2026, додатки до нього, а також додаткову угоду №1 від 20.04.2026 у форматі PDF, однак не забезпечив їх розміщення у машинозчитувальному форматі, що є обов`язковою вимогою відповідно до пункту 10 частини першої статті 10 Закону України «Про публічні закупівлі».
Посилання позивача на те, що договір та додатки до нього містять підписи, печатки та інші реквізити, що нібито ускладнюють або унеможливлюють їх оприлюднення у машинозчитувальному форматі, суд оцінює критично, оскільки зазначені обставини не звільняють замовника від виконання встановленого законом обов`язку щодо належного оприлюднення інформації про закупівлю.
При цьому, сам факт розміщення договору та додатків до нього у форматі PDF не свідчить про повне виконання вимог законодавства, оскільки такий формат забезпечує лише візуальне відображення документа, тоді як вимоги пункту 10 частини першої статті 10 Закону №922-VIII передбачають також оприлюднення відповідних документів у машинозчитувальному форматі.
Крім того, положення пункту 15 Порядку №1082 щодо розміщення договору про закупівлю та додатків до нього у форматі PDF не виключають обов`язку замовника додатково оприлюднювати такі документи у машинозчитувальному форматі, якщо це прямо передбачено Законом України «Про публічні закупівлі».
З урахуванням викладеного, суд дійшов висновку, що позивачем не було виконано вимоги пункту 10 частини першої статті 10 Закону України «Про публічні закупівлі» в частині оприлюднення договору про закупівлю та додатків до нього у машинозчитувальному форматі, а тому висновок відповідача про встановлення відповідного порушення є обґрунтованим та таким, що відповідає фактичним обставинам справи.
Щодо встановленого відповідачем порушення в частині розгляду тендерної пропозиції ТОВ «АТЛАНТ БУД ПАРТНЕР» та невідхилення її як такої, що не відповідала вимогам технічної специфікації та іншим вимогам щодо предмета закупівлі тендерної документації, суд зазначає наступне.
Судом установлено, що Замовником у Додатку 2 до тендерної документації «ТЕХНІЧНЕ ЗАВДАННЯ (СПЕЦИФІКАЦІЯ) ДО ПРЕДМЕТА ЗАКУПІВЛІ» у Примітці Загальних вимог було встановлено обов`язок учасників процедури закупівлі надати документи, що підтверджують відповідність запропонованих матеріалів та робіт технічним вимогам предмета закупівлі.
Зокрема, тендерною документацією передбачено, що Підсумкова відомість ресурсів повинна містити інформацію щодо матеріальних ресурсів, а саме: найменування матеріального ресурсу із зазначенням характеристик, одиницю виміру, кількість, відпускну ціну, вартість транспортування, заготівельно-складські витрати, а також країну походження товару щодо кожної номенклатурної позиції.
На виконання зазначених вимог учасником ТОВ «АТЛАНТ БУД ПАРТНЕР» у складі тендерної пропозиції було надано Підсумкову відомість ресурсів (файл +207_ДЦ_ПВР.pdf).
Разом з тим, за результатами моніторингу відповідачем встановлено, що зазначений документ не відповідав вимогам тендерної документації, оскільки за окремими позиціями матеріальних ресурсів у ньому не було зазначено числових значень вартості транспортування та заготівельно-складських витрат.
Так, у Підсумковій відомості ресурсів за позиціями:
25. «Дюбель швидкий монтаж 6х60»; 
26.«Кріпильні елементи у зборі»; 
35.«Саморіз з посил.буром»; 
36.«Саморіз покрівельний»; 
38.«Скоби для сшивача»; 
39.«Фіксатори пластмасові», 
у відповідних графах щодо вартості транспортування матеріальних ресурсів було зазначено не числове значення « 0,00 грн», а символ «-» (прочерк).
Також за позицією 38 «Скоби для сшивача» у графі щодо заготівельно-складських витрат також було зазначено прочерк, а не значення « 0,00 грн».
Суд звертає увагу, що зазначення прочерку та зазначення числового значення « 0,00 грн» не є тотожними за своїм змістом.
Вказання показника « 0,00 грн» свідчить про те, що відповідна складова вартості матеріального ресурсу була врахована учасником під час формування ціни пропозиції, однак її фактичний розмір становить нуль гривень. Натомість використання символу «-» не містить жодного числового значення та не дає можливості встановити, чи була така складова врахована учасником взагалі, чи її не було включено до розрахунку.
Суд критично оцінює посилання позивача на те, що зазначені значення були результатом автоматичного округлення програмного комплексу АВК-5, оскільки саме подана учасником Підсумкова відомість ресурсів є документом, який підтверджує зміст тендерної пропозиції та повинен відповідати вимогам тендерної документації.
При цьому обов`язок щодо зазначення конкретної інформації про складові вартості матеріальних ресурсів встановлений не програмним комплексом, а умовами тендерної документації, яка була затверджена самим Замовником.
Посилання позивача на те, що вартість транспортування окремих матеріалів є незначною у зв`язку з їх малою вагою та становить менше 0,01 грн, не спростовує встановленого порушення, оскільки навіть у такому випадку учасник мав зазначити відповідне числове значення, яке б підтверджувало врахування такої складової у розрахунку. Натомість зазначення прочерку фактично свідчить про відсутність інформації щодо відповідного показника.
Крім того, судом встановлено, що надана учасником Підсумкова відомість ресурсів не містила характеристик окремих матеріальних ресурсів, а саме:
19. «В`язальний дріт»; 
21.«Воронка водостічна»; 
26.«Кріпильні елементи у зборі»; 
27.«Кронштейн для парапета»; 
30.«Піна монтажна»; 
31.«Пісок»; 
36.«Саморіз покрівельний»; 
38.«Скоби для сшивача»; 
39.«Фіксатори пластмасові»; 
40.«Цемент». 
Відсутність характеристик зазначених матеріальних ресурсів унеможливлювала встановлення їх технічних параметрів та підтвердження відповідності запропонованих матеріалів вимогам технічної специфікації.
Відповідно до пункту 31 частини першої статті 1 Закону України «Про публічні закупівлі» тендерна документація є документацією щодо умов проведення тендеру, яка розробляється та затверджується замовником і є обов`язковою для виконання учасниками процедури закупівлі.
Відповідно до частини першої статті 22 Закону України «Про публічні закупівлі» тендерна документація повинна містити, зокрема, інструкцію з підготовки тендерних пропозицій, а також інформацію про необхідні технічні, якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі.
Згідно з частиною третьою статті 22 Закону України «Про публічні закупівлі» тендерна документація може містити іншу інформацію, вимоги щодо наявності якої передбачені законодавством та яку замовник вважає за необхідне включити до тендерної документації.
Відповідно до абзацу другого підпункту 2 пункту 44 Особливостей здійснення публічних закупівель, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 №1178, замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разі, якщо тендерна пропозиція не відповідає умовам технічної специфікації та іншим вимогам щодо предмета закупівлі тендерної документації, крім невідповідностей в інформації та/або документах, які можуть бути усунені учасником відповідно до пункту 43 цих Особливостей.
Суд зазначає, що встановлені невідповідності не можуть бути віднесені до формальних (несуттєвих) помилок у розумінні пункту 19 частини другої статті 22 Закону України «Про публічні закупівлі», оскільки вони не стосуються виключно оформлення документа або технічної описки, а безпосередньо впливають на зміст тендерної пропозиції та можливість підтвердження відповідності запропонованих матеріальних ресурсів технічним вимогам.
Також, суд не приймає до уваги посилання позивача на те, що 09.04.2026 ним було оприлюднено вимогу про усунення невідповідностей тендерної пропозиції ТОВ «АТЛАНТ БУД ПАРТНЕР», оскільки така вимога стосувалася інших документів, а саме підтвердження наявності працівників, документів про освіту інженера-проектувальника, інформації про кінцевого бенефіціарного власника та документів щодо обладнання.
Вказана процедура усунення невідповідностей не стосувалася змісту Підсумкової відомості ресурсів та не усувала невідповідності, які були встановлені відповідачем під час проведення моніторингу.
За таких обставин суд дійшов висновку, що ТОВ «АТЛАНТ БУД ПАРТНЕР» подало тендерну пропозицію, яка не відповідала вимогам технічної специфікації та іншим вимогам щодо предмета закупівлі, встановленим тендерною документацією, а позивач, у порушення вимог абзацу другого підпункту 2 пункту 44 Особливостей №1178, не відхилив таку тендерну пропозицію.
Отже, висновок відповідача про наявність порушення позивачем вимог законодавства у сфері публічних закупівель є обґрунтованим та таким, що підтверджується матеріалами справи.
За результатами розгляду встановлених під час моніторингу порушень суд дійшов висновку, що висновок Північно-східного офісу Держаудитслужби про результати моніторингу процедури закупівлі є обґрунтованим та таким, що відповідає вимогам законодавства.
Судом установлено, що позивачем допущено порушення вимог пунктів 10 та 11 частини першої статті 10 Закону України «Про публічні закупівлі» та пункту 15 Порядку розміщення інформації про публічні закупівлі, затвердженого наказом Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України від 11.06.2020 №1082, оскільки договір про закупівлю №878 від 16.04.2026, додатки до нього та додаткову угоду №1 було оприлюднено лише у форматі PDF без додаткового розміщення у машинозчитувальному форматі, як це передбачено законодавством.
Крім того, судом установлено, що тендерна пропозиція ТОВ «АТЛАНТ БУД ПАРТНЕР» не відповідала вимогам технічної специфікації та іншим вимогам тендерної документації, оскільки надана учасником Підсумкова відомість ресурсів не містила усієї необхідної інформації щодо матеріальних ресурсів, передбаченої умовами закупівлі. Зокрема, за окремими позиціями було зазначено прочерки замість числового значення « 0,00 грн» щодо вартості транспортування та заготівельно-складських витрат, що не дозволяло достовірно встановити врахування таких складових у вартості тендерної пропозиції. Також у відомості ресурсів були відсутні характеристики окремих матеріальних ресурсів, що унеможливлювало підтвердження їх відповідності встановленим технічним вимогам.
Вказані недоліки не можуть бути віднесені до формальних (несуттєвих) помилок, оскільки вони стосуються змісту тендерної пропозиції та підтвердження відповідності предмета закупівлі встановленим вимогам, а не лише технічного оформлення документів. Відповідно до абзацу другого підпункту 2 пункту 44 Особливостей №1178 замовник у такому випадку був зобов`язаний відхилити тендерну пропозицію учасника.
Таким чином, позивачем не було забезпечено дотримання вимог законодавства у сфері публічних закупівель як у частині оприлюднення документів про закупівлю у встановленому форматі, так і в частині належної оцінки тендерної пропозиції учасника. 
Ураховуючи характер встановлених порушень та обов`язковість дотримання замовником вимог Закону України «Про публічні закупівлі» і Особливостей №1178, суд дійшов висновку, що відповідач правомірно встановив наявність порушень та обґрунтовано визначив заходи щодо їх усунення у висновку про результати моніторингу процедури закупівлі.
Суд зазначає, що висновок про результати моніторингу процедури закупівлі відповідає критеріям, визначеним пунктами 1 та 3 частини другої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, оскільки містить посилання на встановлені порушення законодавства у сфері публічних закупівель та визначає конкретні заходи, які необхідно вжити позивачу для їх усунення.
Щодо правомірності обраного відповідачем виду усунення порушення вимог закону, слід зазначити наступне.
З матеріалів справи встановлено, що у пункті 3 констатуючої частини Висновку про результати моніторингу процедури закупівлі Північно-східний офіс Держаудитслужби визначив спосіб усунення виявлених порушень, зобов`язавши позивача вжити заходів щодо припинення зобов`язань за договором про закупівлю, а також протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку розмістити в електронній системі закупівель інформацію та/або документи, що підтверджують вжиття таких заходів.
Форма висновку та порядок його заповнення затверджені наказом Міністерства фінансів України 08 вересня 2020 року № 552 «Про затвердження форми висновку про результати моніторингу процедури закупівлі та порядку його заповнення», зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 01 жовтня 2020 р. за № 958/35241 (далі - Порядок № 522).
Згідно з приписами пункту 3 вказаного Порядку № 522, висновок складається у формі електронного документа і заповнюється відповідно до затвердженої Мінфіном форми висновку про результати моніторингу процедури закупівлі в електронній системі закупівель.
Відповідно пункту 23 розділу «Загальні положення» Особливостей № 1178 моніторинг відкритих торгів здійснюється Держаудитслужбою та її міжрегіональними територіальними органами відповідно до статті 8 Закону.
Відповідно до вимог пункту 5 частини сьомої статті 8 Закону № 922 у висновку, складеному за результатами моніторингу, обов`язково зазначається зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.
Спосіб усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель законом не визначається. 
Водночас частиною восьмою статті 8 Закону № 922 визначено, що замовник має право протягом трьох робочих днів з дня оприлюднення висновку одноразово звернутися до органу державного фінансового контролю за роз`ясненням змісту висновку та його зобов`язань, визначених у висновку. Протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення органом державного фінансового контролю висновку замовник оприлюднює через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.
Отже, після оприлюднення висновку замовник має три варіанти поведінки: усунути викладені у ньому порушення законодавства у сфері публічних закупівель та надати документи, що підтверджують це органу державного фінансового контролю; надати аргументовані заперечення до висновку; надати інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень. 
Виходячи із структури та змісту частини 8 статті 8 Закону № 922, саме замовник публічної закупівлі вправі визначати, яким чином він має намір усунути виявлені правопорушення, обираючи один із визначених законом правомірних варіантів поведінки.
Зазначена правова позиція викладена у постановах Верховного Суду у справах №280/8475/20, № 420/693/21, № 200/10092/20, № 620/6135/20.
Суд зазначає, що оскаржуваний висновок лише зобов`язує усунути виявлені порушення у визначеному законом порядку та визначає, як один із способів усунення порушення шляхом припинення зобов`язань за договором.
При цьому вказаний спосіб у висновку не є вичерпним, а позивач, допустивши порушення законодавства у сфері публічних закупівель, має обов`язок, визначений законом, усунути такі порушення.
Відповідно до частини 6 статті 1 Закону № 922 договір про закупівлю - господарський договір, що укладається між замовником і учасником за результатами проведення процедури закупівлі/спрощеної закупівлі та передбачає платне надання послуг, виконання робіт або придбання товару.
Частиною 1 статті 41 Закону № 922 визначено, що договір про закупівлю укладається відповідно до норм Цивільного та Господарського кодексів України за особливостями, визначеними цим Законом.
Правовою підставою зазначення шляху усунення порушення у вигляді припинення зобов`язань (розірвання договору) за договором є те, що зміст правочину не може суперечити Цивільному кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам (частина перша статті 203 ЦК України).
Підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п`ятою та шостою статті 203 цього Кодексу. Недійсним є правочин, якщо його недійсність встановлена законом (нікчемний правочин). У цьому разі визнання такого правочину недійсним судом не вимагається. У випадках, встановлених цим Кодексом, нікчемний правочин може бути визнаний судом дійсним. Якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин може бути визнаний судом недійсним (оспорюваний правочин, частина 3 стаття 215 ЦК України).
Враховуючи, що за змістом частини 1 статті 215 ЦК України підставами недійсності укладеного за результатами вищевказаної закупівлі правочину є недодержання вимог Закону в момент його укладення.
Отже, укладення договорів є завершальною стадією проведення процедури закупівлі, тому не відхилення пропозиції учасника та, як наслідок, укладення договору, є підставою для розірвання такого договору.
Метою Закону України «Про публічні закупівлі» є забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції.
Відповідно до частини першої статті 5 цього Закону № 922 закупівлі здійснюються за принципами: 1) добросовісна конкуренція серед учасників; 2) максимальна економія, ефективність та пропорційність; 3) відкритість та прозорість на всіх стадіях закупівель; 4) недискримінація учасників та рівне ставлення до них; 5) об`єктивне та неупереджене визначення переможця процедури закупівлі/спрощеної закупівлі; 6) запобігання корупційним діям і зловживанням.
Відповідно до п. 2.9 Постанови Пленуму Вищого Господарського Суду України від 29.05.2013 № 11, на підставі статті 215 ЦК України, недійсними можуть визнаватися не лише правочини, які не відповідають цьому Кодексу, а й такі, що порушують вимоги інших законодавчих актів України, указів Президента України, постанов Кабінету Міністрів України, інших нормативно-правових актів, виданих державними органами, у тому числі відомчих, зареєстрованих у встановленому порядку (Закону № 922).
На даний час, внаслідок порушення вимог Закону України «Про публічні закупівлі» позивачем укладено договір, виконання умов якого створює незаконну практику проведення процедур закупівель в порушення названого Закону № 922 та Особливостей № 1178, окрім того, порушує зобов`язання держави України перед своїми громадянами щодо принципу максимальної економії, відкритого, прозорого витрачання відповідними суб`єктами бюджетних коштів, захисту та недопущення недобросовісної конкуренції під час здійснення публічних закупівель.
Суд звертає увагу, що недотримання вимог законодавства про закупівлі, зокрема, Закону № 922 та Особливостей № 1178, під час проведення закупівлі відповідно до вимог Цивільного кодексу України тягне за собою визнання недійсним укладеного за її результатами договору.
Так, здійснення державного фінансового контролю та реалізація його результатів спрямоване на забезпечення ефективного, результативного використання та збереження фінансових ресурсів, досягнення економії бюджетних коштів та неухильного дотримання вимог чинного законодавства.
Суд вважає, що відповідачем під час складання висновку за результатами моніторингу процедури закупівлі № UA-2026-03-19-012247-a враховано реальну можливість усунення встановлених порушень, яка у даному випадку полягає у припиненні зобов`язань за договором про закупівлю. Зазначене зумовлено тим, що виявлені органом державного фінансового контролю порушення були допущені позивачем на етапі розгляду тендерної пропозиції учасника, зокрема внаслідок невідхилення пропозиції ТОВ «АТЛАНТ БУД ПАРТНЕР», яка не відповідала вимогам тендерної документації. Враховуючи, що на момент проведення моніторингу закупівля перебувала на завершальній стадії та договір про закупівлю вже був укладений, усунення таких порушень іншим способом, ніж шляхом припинення зобов`язань за договором, є неможливим.
Отже, оскільки договір укладено, і такому укладенню передувало порушення вимог Закону № 922 та Особливостей № 1178, зобов`язання, викладені у висновку щодо припинення виконання зобов`язань за договором є правомірним, оскільки ґрунтується на вимогах чинного законодавства.
Аналогічні висновки були також висловлені Верховним Судом у постановах від 26 жовтня 2022 року у справі № 420/693/21, від 10 листопада 2022 року у справі № 200/10092/20-а, від 24 січня 2023 року у справі № 280/8475/20, від 31 січня 2023 року у справі № 260/2993/21, від 02 березня 2023 року у справі 160/4436/21.
Відповідно до п.п. 83-89 Постанови Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 04.05.2023 по справі № 640/17543/20 усунення порушення шляхом розірвання договору є варіантом правомірної поведінки замовника при усунені порушень, що направлений на приведення відносин між сторонами у первісний стан, оскільки у разі недотримання учасником процедури закупівлі усі кваліфікаційних вимог, зазначених у тендерній документації замовника, останній на вимогу Закону № 922 повинен відхилити тендерну пропозицію учасника та відмінити закупівлю, що робить укладання договору взагалі неможливим. 
Верховний Суд у постанові від 12.12.2024 у справі № 380/14352/22 сформував правовий висновок, що у разі виявлення порушень під час публічних закупівель орган державного фінансового контролю має право зобов`язати замовника припинити зобов`язання за договором. При цьому чинним законодавством встановлено дискрецію органу державного фінансового контролю щодо визначення форми усунення встановлених порушень залежно від виду цих порушень. Такий спосіб включає розірвання договору, визнання його недійсним чи нікчемним. Саме замовник обирає правомірний варіант поведінки, який повертає сторони до первісного стану та запобігає нецільовому використанню бюджетних коштів.
Крім того, згідно з практикою Верховного Суду, незабезпечення замовником відхилення пропозиції учасника, що не відповідає кваліфікаційним вимогам, призводить до незаконного укладення договору. У такому разі орган контролю вправі висувати вимоги про припинення зобов`язань, а в разі їх невиконання - звернутися до суду для захисту інтересів держави. Таким чином, ураховуючи сталу практику Верховного Суду у цій категорії справ, відповідач мав повноваження щодо визначення одного із варіантів усунення встановлених порушень як припинення зобов`язань за договором. 
Аналогічна правова позиція викладена в постановах Верховного Суду від 01.02.2024 у справі № 260/3428/21, від 19.04.2024 у справі № 500/4553/22, від 30 січня 2025 у справі №460/49097/22, від 30 січня 2025 у справі № 160/16361/21, від 22.05.2025 у справі №280/6236/22, від 26.06.2025 у справі № 420/4661/23 , від 30.09.2025 у справі № 460/49270/22.
Таким чином, суд дійшов висновку, що у спірних правовідносинах Північно-східний офіс Держаудитслужби діяв у межах наданих йому повноважень та у спосіб, визначений Конституцією України, Законом України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні», Законом України «Про публічні закупівлі» та іншими нормативно-правовими актами, з дотриманням встановленої процедури проведення моніторингу закупівлі та складання висновку за його результатами.
Враховуючи встановлені у ході розгляду справи порушення позивачем вимог пунктів 10 та 11 частини першої статті 10 Закону України «Про публічні закупівлі», пункту 15 Порядку №1082, а також абзацу другого підпункту 2 пункту 44 Особливостей №1178, зокрема, щодо неоприлюднення договору про закупівлю та додатків до нього у машинозчитувальному форматі, а також невідповідності тендерної пропозиції ТОВ «АТЛАНТ БУД ПАРТНЕР» вимогам тендерної документації, що мало наслідком обов`язок її відхилення, суд дійшов висновку про правомірність висновку Північно-східного офісу Держаудитслужби від 12.05.2026 № UA-2026-03-19-012247-a.
Отже, позовні вимоги Квартирно-експлуатаційного відділу міста Харкова про визнання протиправним та скасування висновку про результати моніторингу процедури закупівлі від 12.05.2026 № UA-2026-03-19-012247-a задоволенню не підлягають, оскільки оскаржуваний висновок прийнятий відповідачем на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені чинним законодавством України.
З урахуванням встановлених у цій справі обставин суд приходить до висновку про обґрунтованість та законність спірного індивідуального акта, а доводи позивача щодо відсутності порушень законодавства у сфері публічних закупівель є такими, що ґрунтуються на неправильному тлумаченні норм Закону України «Про публічні закупівлі» та Особливостей №1178, у зв`язку з чим правові підстави для задоволення позову відсутні.
Суд наголошує, що Європейський суд з прав людини у рішенні від 10 лютого 2010 року у справі “Серявін та інші проти України” зауважив, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях, зокрема, судів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод (далі – Конвенція) зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення. У справі “Трофимчук проти України” ЄСПЛ також зазначив, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не можна розуміти як вимогу детально відповідати на кожен довід. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи.
Відповідно до пункту 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.
Наведене дає підстави для висновку, що доводи скаржника у кожній справі мають оцінюватись судами на предмет їх відповідності критеріям конкретності, доречності та важливості у рамках відповідних правовідносин з метою належного обґрунтування позиції суду. Деякі аргументи не можуть бути підставою для надання детальної відповіді на такі доводи.
Усі інші аргументи сторін вивчені судом, однак є такими, що не потребують детального аналізу у судовому рішенні, оскільки вищенаведених висновків суду не спростовують.
Статтею 19 Конституції України передбачено, що правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відповідно до ч.1 та ч.2 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень. 
За приписами ч.1 ст.77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 КАС України.
Зважаючи на встановлені у справі обставини та з огляду на приписи норм чинного законодавства, які регулюють спірні правовідносини, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення адміністративного позову.
Судові витрати підлягають розподілу відповідно до приписів ст.139 КАС України.
Керуючись ст.ст. 19, 139, 205, 229, 241-247, 250, 255, 293, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
В И Р І Ш И В:
Відмовити у задоволенні позову Квартирно-експлуатаційного відділу міста Харків (вул. Григорія Сковороди, буд. 61, м. Харків, 61024, код ЄДРПОУ 07923280) до Північно-східного офісу Держаудитслужби (майдан Свободи, буд. 5, Держпром, 4 під., 10 пов., м. Харків, 61022, код ЄДРПОУ 40478572), третя особа - Товариство з обмеженою відповідальністю "АТЛАНТ БУД ПАРТНЕР» (просп. Героїв Харкова, буд. 199, кв. Д-5, м. Харків, 61037, код ЄДРПОУ 42153444) про визнання протиправним та скасування висновку.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів безпосередньо до суду апеляційної інстанції.
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Рішення у повному обсязі виготовлено 14 липня 2026 року.

Суддя Олексій КОТЕНЬОВ