ІВАНО-ФРАНКІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"10" липня 2026 р. справа № 300/5033/25
м. Івано-Франківськ
Івано-Франківський окружний адміністративний суд у складі судді Главача І.А., розглянувши в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Держгеокадастру в Івано-Франківській області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії,

В С Т А Н О В И В:
ОСОБА_1 (надалі, також – позивач, ОСОБА_1 ), в інтересах якого діє адвокат Романенко Євген Олександрович (надалі, також – представник позивача), звернувся в суд з позовною заявою до Головного управління Держгеокадастру в Івано-Франківській області (надалі, також – відповідач, ГУ Держгеокадастру в Івано-Франківській області) в якій просить:
– визнати протиправними дії Головного управління Держгеокадастру в Івано-Франківській області, які полягають у формуванні витягів із технічної документації з нормативної грошової оцінки земельної ділянки кадастровий номер 2625880201:01:004:0835 від 29.11.2023 року, від 01.02.2024 року із застосуванням Методики нормативної грошової оцінки земель сільськогосподарського призначення та населених пунктів, затвердженої постановою Кабінету Міністрів України від 23.03.1995 року № 213 з урахуванням змін, внесених згідно постанови Кабінету Міністрів України від 05.07.2004 року № 843 і Порядку нормативної грошової оцінки земель сільськогосподарського призначення та населених пунктів, затвердженого спільним наказом Держкомзему України, Мінагрополітики України, Мінбудархітектури України, Української академії аграрних наук від 27.01.2006 року № 18/15/21/11 та зареєстрованим у Міністерстві юстиції України від 05.04.2006 року за № 388/12262;
– скасувати сформовані Головним управлінням Держгеокадастру в Івано-Франківській області витяги із технічної документації з нормативної грошової оцінки земельної ділянки кадастровий номер 2625880201:01:004:0835 від 29.11.2023 року, від 01.02.2024 року.
Позовні вимоги обґрунтовані тим, що позивачу були видані витяги із технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок, що належать позивачу, в яких міститься інформація щодо нормативної грошової оцінки відповідних земельних ділянок відповідно до рішення Братковецької сільської ради Тисменицького району Івано-Франківської області № 81 від 29.12.2013 про затвердження технічної документації села Братківці, складена відповідно до Методики нормативної грошової оцінки земель сільськогосподарського призначення та населених пунктів, затвердженої постановою Кабінету Міністрів України № 213 від 23.03.1995 та Порядку нормативної грошової оцінки земель сільськогосподарського призначення та населених пунктів, затвердженого спільним наказом Держкомзему України, Мінагрополітики України, Мінбудархітектури України, Української академії аграрних наук № 18/15/21/11 від 27.01.2006. Позивач зауважує, що 03.11.2021 Кабінетом Міністрів України було прийнято постанову № 1147, якою скасовано Методику № 213. Позивач зауважує, що станом на дату видачі спірних витягів діяла постанова Кабінету Міністрів України № 1147, яка визначає інший порядок обчислення нормативної грошової оцінки землі, що впливає на кінцеву суму такої грошової оцінки. У зв`язку з тим, що визначені законодавством строки перегляду та затвердження документації з нормативної грошової оцінки закінчилися, то підстав для застосування згаданого рішення Братковецької сільської ради при визначенні нормативної грошової оцінки земельних ділянок позивача немає, а застосуванню підлягають положення постанови Кабінету Міністрів України № 1147, як акту, який затверджує актуальну станом на дату видачі відповідних витягів, методику обчислення нормативної грошової оцінки землі. Зважаючи на вищевикладене, просив позов задовольнити (а.с. 1-22).
Ухвалою Івано-Франківського окружного адміністративного суду від 21.07.2025 відкрито провадження за правилами спрощеного позовного провадження, без повідомлення учасників справи, відповідно до вимог статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України (а.с. 24-25).
29.07.2025 до Івано-Франківського окружного адміністративного суду через підсистему "Електронний суд" від позивача надійшло клопотання про залучення Івано-Франківської міської ради як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача (а.с. 27-28).
Головуючий суддя Главач І.А. по даній адміністративній справі перебував у відпустці з 07.08.2025 по 22.08.2025 згідно наказу від 25.07.2025 № 213-В, що підтверджується довідкою секретаря судового засідання (а.с. 103), у зв`язку з чим строки, передбачені Кодексом адміністративного судочинства України продовжуються на строк такої відпустки.
07.08.2025 на адресу Івано-Франківського окружного адміністративного суду від відповідача надійшов відзив на позовну заяву. У своєму відзиві відповідач зауважує, що ним було видано позивачу витяги з технічної документації з нормативної грошової оцінки на 2023 та 2024 роки, які були сформовані виходячи із відомостей технічної документації, затвердженої рішенням Братковецької сільської ради Тисменицького району Івано-Франківської області у 2013 році. Відповідач звертає увагу на те, що незважаючи на набрання 10.11.2021 законної сили постановою Кабінету Міністрів України № 1147 від 03.11.2021 не призводить до автоматичної зміни відомостей нормативної грошової оцінки земель, оскільки вирішення даного питання в силу положень Закону України "Про оцінку земель" не входить до кола повноважень Кабінету Міністрів України. Відповідач зауважує, що застосування положень постанови Кабінету Міністрів України № 1147 від 03.11.2021 було б можливим у випадку затвердження уповноваженим органом місцевого самоврядування нової технічної документації з нормативної грошової оцінки, розробленої на основі норм постанови Кабінету Міністрів України № 1147. Відповідач зауважує, що оскільки рішення Братковецької сільської ради Тисменицького району Івано-Франківської області "Про затвердження технічної документації з нормативно-грошової оцінки земель с. Братківці" № 81 від 29.12.2013 є чинним та у встановленому законодавством порядку не було скасовано, то технічна документація, затверджена таким рішенням є чинною та підлягає застосуванню відповідачем. У зв`язку з цим, дії відповідача щодо формування витягів із технічної документації є правомірними та відповідають чинному законодавству, у зв`язку з чим у задоволенні позовних вимог слід відмовити як таких, що не обґрунтовані та не підтверджуються жодними належними доказами (а.с. 29-45).
18.08.2025 до Івано-Франківського окружного адміністративного суду через підсистему "Електронний суд" від позивача надійшла відповідь на відзив. У своїй відповіді на відзив позивач зауважує, що відповідач при видачі відповідного витягу з технічної документації повинен був перевірити зазначену у ньому інформацію та визначити відповідні коефіцієнти у розмірах, що передбачені чинним законодавством. Позивач зауважує, що оскільки Методика № 213, на основі якої була складена технічна документація, втратила чинність у зв`язку з прийняттям Кабінетом Міністрів України постанови № 1147, то технічна документація, складена на основі положень такої постанови також втратила чинність та є неактуальною. Позивач вказує, що підставою для зміни нормативної грошової оцінки земельної ділянки може бути не тільки рішення органу місцевого самоврядування про затвердження нової технічної документації з нормативної грошової оцінки земель, а й зміни у нормативно-правовому регулюванні порядку визначення нормативної грошової оцінки земельної ділянки. На підставі наведених доводів, просить позов задовольнити повністю (а.с. 46-102).
Головуючий суддя Главач І.А. по даній адміністративній справі перебував у відпустці з 23.08.2025 по 03.09.2025 згідно наказу від 20.08.2025 № 261-В, що підтверджується довідкою секретаря судового засідання (а.с. 103), у зв`язку з чим строки, передбачені Кодексом адміністративного судочинства України продовжуються на строк такої відпустки.
Ухвалою Івано-Франківського окружного адміністративного суду від 05.09.2025 у задоволенні клопотання позивача про залучення Івано-Франківської міської ради як третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача відмовлено (а.с. 104-106).
Головуючий суддя Главач І.А. по даній адміністративній справі перебував у відпустці з 23.09.2025 по 07.10.2025 згідно наказу від 15.09.2025 № 290-В, що підтверджується довідкою секретаря судового засідання (а.с. 108), у зв`язку з чим строки, передбачені Кодексом адміністративного судочинства України продовжуються на строк такої відпустки.
Головуючий суддя Главач І.А. по даній адміністративній справі перебував на лікарняному з 30.10.2025 по 07.11.2025, у зв`язку з чим строки, передбачені Кодексом адміністративного судочинства України продовжуються на строк періоду непрацездатності.
Головуючий суддя Главач І.А. по даній адміністративній справі перебував на лікарняному з 19.01.2026 по 30.01.2026, у зв`язку з чим строки, передбачені Кодексом адміністративного судочинства України продовжуються на строк періоду непрацездатності.
Головуючий суддя Главач І.А. по даній адміністративній справі перебував у відпустці з 17.03.2026 по 20.03.2026 згідно наказу від 11.03.2026 № 19-В, у зв`язку з чим строки, передбачені Кодексом адміністративного судочинства України продовжуються на строк такої відпустки.
Головуючий суддя Главач І.А. по даній адміністративній справі перебував на лікарняному з 18.05.2026 по 22.05.2026, у зв`язку з чим строки, передбачені Кодексом адміністративного судочинства України продовжуються на строк періоду непрацездатності.
Розглянувши подані сторонами документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив таке.
ОСОБА_1 є власником земельної ділянки за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер земельної ділянки: 2625880201:01:004:0835, площею 0,5956 га, цільового призначення – для ведення фермерського господарства, землі сільськогосподарського призначення, що підтверджується копією витягу з Державного земельного кадастру про земельну ділянку № НВ-0001032802025 від 21.05.2025 (а.с. 15-20).
Рішенням Братковецької сільської ради Тисменицького району Івано-Франківської області ХХІ сесії 6 скликання № 81 від 29.12.2013 затверджено технічну документацію з нормативно-грошової оцінки земель населеного пункту с. Братківці та введено в дію технічну документацію з нормативно-грошової оцінки земель населеного пункту с. Братківці з 01.01.2015 року (а.с. 89).
За змістом пояснювальної записки до технічної документації, нормативно-правовою та методичною базою грошової оцінки були, серед іншого, Методики нормативної грошової оцінки земель населених пунктів, затвердженої постановою Кабінету Міністрів України № 213 від 23.03.1995 та Порядку грошової оцінки земель сільськогосподарського призначення та населених пунктів, затвердженого затвердженого спільним наказом Держкомзему України, Мінагрополітики України, Мінбудархітектури України, Української академії аграрних наук № 18/15/21/11 від 27.01.2006 (зворотна сторона а.с. 52).
Головним управлінням Держгеокадастру в Івано-Франківській області за заявою позивача видано витяг із технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок щодо земельної ділянки з кадастровим номером 2625880201:01:004:0835, нормативна грошова оцінка якої становить 347911,11 грн. Дана формування витягу – 29.11.2023 (зворотна сторона а.с. 21).
Головним управлінням Держгеокадастру в Івано-Франківській області за заявою позивача видано витяг із технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок щодо земельної ділянки з кадастровим номером 2625880201:01:004:0835, нормативна грошова оцінка якої становить 365654,58 грн. Дана формування витягу – 01.02.2024 (а.с. 21).
З метою визначення причин встановлення числових значень нормативної грошової оцінки за 2023 та 2024 роки ОСОБА_2 звернувся із заявою до відповідача про надання інформації щодо порядку обчислення нормативної грошової оцінки земельної ділянки з кадастровим номером 2625880201:01:004:0835 за 2023 та 2024 роки.
У відповідь на дану заяву ОСОБА_3 , Головне управління Держгеокадастру в Івано-Франківській області надіслало лист № М-498/0-567/6-25 від 10.06.2025, в якому зазначило, що підставою для формування згаданих витягів стала технічна документація з нормативної грошової оцінки земель населеного пункту с. Братківці Братковецької сільської ради Тисменицького району Івано-Франківської області, яка розроблена ДП "Івано-Франківський науково-дослідний та проектний інститут землеустрою" у 2013 році відповідно до положень Методики нормативної грошової оцінки земель сільськогосподарського призначення та населених пунктів, затвердженої постановою Кабінету Міністрів України № 213 від 23.03.1995 та Порядку нормативної грошової оцінки земель сільськогосподарського призначення та населених пунктів, затвердженого затвердженого спільним наказом Держкомзему України, Мінагрополітики України, Мінбудархітектури України, Української академії аграрних наук № 18/15/21/11 від 27.01.2006. Зазначається, що дана технічна документація затверджена рішенням ХХІ сесії 6 демократичного скликання Братковецької сільської ради № 81 від 29.12.2013, вступила в дію з 01.01.2015 та не втратила чинності станом на дату направлення листа. У зв`язку з цим, розрахунок нормативної грошової оцінки, наведений у даних витягах проведено з урахуванням індексації за 2015-2024 роки та є належним (а.с. 13-14).
Також позивачем до матеріалів справи долучено копію висновку експертів за результатами проведення судової оціночно-земельної експертизи у справах № 344/4444/21, № 344/4528/21 та № 344/4530/21, відповідно до змісту якого експертною організацією було здійснено обчислення розрахункової величини нормативної грошової оцінки земельної ділянки з кадастровим номером 2625880201:01:004:0835 за 2018-2020 роки (а.с. 6-12).
За змістом долученого відповідачем до матеріалів справи листа Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру № 22-28-0.222-16554/2-21 від 31.12.2021, відповідно до змісту якого, центральний орган виконавчої влади звертає увагу на принципі незворотності дії нормативно-правових актів, у зв`язку з чим положення прийнятої 03.11.2021 Кабінетом Міністрів України постанови можуть бути застосовані до технічної документації, яка була складена після 10.11.2021. Крім того, в даному листі звертається увага на те, що обов`язковості проведення нормативної грошової оцінки земельних ділянок даною постановою не передбачено (а.с. 35-41).
Вважаючи видані витяги з технічної документації з нормативної грошової оцінки земельної ділянки позивача протиправними, останній звернувся до суду з цим позовом.
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, що виникли між сторонами, суд встановив таке.
Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Отже, за приписами наведених норм відповідач є суб`єктом владних повноважень та зобов`язаний діяти лише на виконання закону, за умов і обставин, визначених ним, вчиняти дії, не виходячи за межі прав та обов`язків, дотримуватися встановленої законом процедури, обирати лише встановлені законодавством України способи правомірної поведінки під час реалізації своїх владних повноважень.
Відповідно до частини 1 статті 13 Конституції України земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією.
Згідно зі статтею 14 Конституції України земля є основним національним багатством, що перебуває під особливою охороною держави.
За змістом статті 1 Закону України від 11.12.2003 № 1378-IV "Про оцінку земель" (надалі, також – Закон № 1378-IV) нормативна грошова оцінка земельних ділянок – капіталізований рентний дохід із земельної ділянки, визначений за встановленими і затвердженими нормативами.
За змістом частини 5 статті 5 Закону № 1378-IV, нормативна грошова оцінка земельних ділянок використовується для визначення розміру земельного податку, державного мита при міні, спадкуванні (крім випадків спадкування спадкоємцями першої та другої черги за законом (як випадків спадкування ними за законом, так і випадків спадкування ними за заповітом) і за правом представлення, а також випадків спадкування власності, вартість якої оподатковується за нульовою ставкою) та даруванні земельних ділянок згідно із законом, орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності, втрат сільськогосподарського і лісогосподарського виробництва, вартості земельних ділянок площею понад 50 гектарів для розміщення відкритих спортивних і фізкультурно-оздоровчих споруд, а також при розробці показників та механізмів економічного стимулювання раціонального використання та охорони земель.
Частиною першою статті 13 Закону № 1378-IV передбачено, що нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться, зокрема, у разі визначення розміру орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності.
Статтею 15 Закону № 1378-IV визначено, що підставою для проведення оцінки земель (бонітування ґрунтів, економічної оцінки земель та нормативної грошової оцінки земельних ділянок) є рішення органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування. Нормативна грошова оцінка земельних ділянок може проводитися також на підставі договору, який укладається заінтересованими особами в порядку, встановленому законом. Підставами для проведення експертної грошової оцінки земельної ділянки є договір, який укладається заінтересованими особами в порядку, встановленому законом, а також рішення суду.
Статтею 18 Закону № 1378-IV встановлено, що нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться відповідно до державних стандартів, норм, правил, а також інших нормативно-правових актів на землях усіх категорій та форм власності. Нормативна грошова оцінка земельних ділянок, розташованих у межах населених пунктів, незалежно від їх цільового призначення, проводиться не рідше, ніж один раз на 5-7 років. Нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться юридичними особами, які є розробниками документації із землеустрою відповідно до Закону України "Про землеустрій".
Відповідно до частин 1, 2 статті 20 Закону № 1378-IV за результатами бонітування ґрунтів та нормативної грошової оцінки земельних ділянок складається технічна документація, а за результатами проведення експертної грошової оцінки земельних ділянок складається звіт. Дані про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки оформляються як витяг з технічної документації з нормативної грошової оцінки земель.
За змістом статті 23 Закону № 1378-IV технічна документація з нормативної грошової оцінки земельних ділянок затверджується відповідною сільською, селищною, міською радою. Протягом місяця з дня надходження технічної документації з бонітування ґрунтів, економічної оцінки земель, нормативної грошової оцінки відповідна сільська, селищна, міська рада розглядає та приймає рішення про затвердження або відмову в затвердженні такої технічної документації. Підставою для відмови у затвердженні технічної документації з бонітування ґрунтів, економічної оцінки земель, нормативної грошової оцінки земельних ділянок може бути лише її невідповідність вимогам законів та прийнятих відповідно до закону нормативно-правових актів або розташування земель чи земельних ділянок на території іншої територіальної громади. Рішення про відмову в затвердженні технічної документації з бонітування ґрунтів, економічної оцінки земель, нормативної грошової оцінки земельних ділянок має містити посилання на конкретні норми законів та прийнятих відповідно до закону нормативно-правових актів, яким суперечить відповідна технічна документація.
Витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки видається органами, що здійснюють ведення Державного земельного кадастру.
Рішення рад щодо технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок набирають чинності у строки, встановлені відповідно до пункту 271.2 статті 271 ПК України.
Зокрема, у цьому пункті зазначено, що рішення рад щодо нормативної грошової оцінки земельних ділянок, розташованих у межах населених пунктів, офіційно оприлюднюється відповідним органом місцевого самоврядування до 15 липня року, що передує бюджетному періоду, в якому планується застосування нормативної грошової оцінки земель або змін (плановий період). В іншому разі норми відповідних рішень застосовуються не раніше початку бюджетного періоду, що настає за плановим періодом.
Системний зміст наведених правових норм дає підстави дійти до висновку про те, що нормативна грошова оцінка землі проводиться в обов`язковому порядку для визначення розміру орендної плати за землі комунальної та державної форм власності.
Водночас технічна документація з нормативної грошової оцінки земельних ділянок, розташованих у межах населених пунктів, затверджується рішенням відповідної сільської, селищної чи міської ради.
Своєю чергою, витяг з технічної документації є документом, який оформлюється за результатом проведення нормативної грошової оцінки та відображає дані стосовно окремої земельної ділянки.
Отже, витяг формується на основі розрахованих у встановленому порядку показників (коефіцієнтів), які визначені у технічній документації, що затверджується рішенням відповідної сільської, селищної або міської ради.
Такий висновок узгоджується із позицією Верховного Суду, викладеною у постановах від 04.09.2020 у справі № 821/1887/16, від 01.06.2022 у справі № 640/13150/19.
На виконання статті 12 Закону № 1378-IV Кабінет Міністрів України прийняв постанову від 23.03.1995 № 213, якою затверджено Методику нормативної грошової оцінки земель населених пунктів (надалі, також – постанова КМУ № 213, втрата чинності 10.11.2021).
Пунктами 1, 2, 2-1 Методики нормативної грошової оцінки земель населених пунктів, затвердженої постановою Кабінету Міністрів України від 23.03.1995 № 213, визначено, що Нормативна грошова оцінка земель населених пунктів проводиться відповідно до Закону України "Про оцінку земель".
Інформаційною базою для нормативної грошової оцінки земель населених пунктів є затверджені генеральні плани населених пунктів, плани зонування територій і детальні плани території, відомості Державного земельного кадастру, інвентаризації земель та державної статистичної звітності.
Дані за результатами проведення нормативної грошової оцінки земельної ділянки оформляються як витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку земель, що видається територіальним органом Держгеокадастру за місцезнаходженням земельної ділянки у строк, що не перевищує трьох робочих днів з дати надходження відповідної заяви.
Відповідно до пунктів 3.1, 3.2, 3.3 Порядку нормативної грошової оцінки земель сільськогосподарського призначення та населених пунктів, затвердженого наказом Державного комітету України по земельних ресурсах, Міністерства аграрної політики України, Міністерства будівництва, архітектури та житлово-комунального господарства України, Української академії аграрних наук від 27.01.2006 № 18/15/21/11, в основі нормативної грошової оцінки земель населених пунктів лежить капіталізація рентного доходу, що отримується залежно від місця розташування населеного пункту в загальнодержавній, регіональній і місцевій системах виробництва та розселення, облаштування його території та якості земель з урахуванням природно-кліматичних та інженерно-геологічних умов, архітектурно-ландшафтної та історико-культурної цінності, екологічного стану, функціонального використання земель.
Населені пункти включають землі всіх категорій за основним цільовим призначенням, які розташовуються в їх адміністративних межах. Нормативна грошова оцінка населених пунктів для всіх категорій земель та земельних ділянок (за винятком сільськогосподарських угідь) визначається згідно з формулою 8.
Нормативна грошова оцінка одного квадратного метра земельної ділянки населених пунктів визначається за формулою Цн = В х Нп : Нк х Кф х Км, де
Цн – нормативна грошова оцінка квадратного метра земельної ділянки (у гривнях); В – витрати на освоєння та облаштування території в розрахунку на квадратний метр (у гривнях); Нп – норма прибутку (6 %); Нк – норма капіталізації (3 %); Кф – коефіцієнт, який характеризує функціональне використання земельної ділянки (під житлову та громадську забудову, для промисловості, транспорту тощо); Км – коефіціент, який характеризує місце розташування земельної ділянки.
Нормативна грошова оцінка землі проводиться в обов`язковому порядку для визначення розміру орендної плати за землі комунальної та державної форм власності.
При цьому, технічна документація з нормативної грошової оцінки земельних ділянок, розташованих у межах населених пунктів, затверджується рішенням відповідної сільської, селищної чи міської ради.
Витяг з технічної документації є документом, який оформлюється за результатом проведення нормативної грошової оцінки та відображає дані стосовно окремої земельної ділянки. Тобто витяг складається на основі розрахованих у встановленому порядку показників (коефіцієнтів), які визначені у технічній документації, що затверджується рішенням відповідної сільської, селищної або міської ради.
Спільним наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України, Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України, Національної академії аграрних наук України № 592/341/428 від 30.12.2016 визнано таким, що втратив чинність Порядок нормативної грошової оцінки земель сільськогосподарського призначення та населених пунктів, затвердженого наказом Державного комітету України по земельних ресурсах, Міністерства аграрної політики України, Міністерства будівництва, архітектури та житлово-комунального господарства України, Української академії аграрних наук від 27.01.2006 № 18/15/21/11.
Наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України від 25.11.2016 № 489 затверджений Порядок нормативної грошової оцінки земель населених пунктів (надалі, також – Порядок № 489).
Пунктом 3 розділу ІІ Порядку № 489 установлено, що нормативна грошова оцінка (далі НГО) всіх категорій земель та земельних ділянок населених пунктів (за винятком земель сільськогосподарського призначення та земельних ділянок водного фонду, що використовуються для риборозведення) визначається згідно з формулою: Цн = (В х Нп/Нк) х Кф х Км,
де Цн – НГО квадратного метра земельної ділянки (у гривнях); В – витрати на освоєння та облаштування території з розрахунку на квадратний метр (у гривнях); Нп – норма прибутку (6 %); Нк – норма капіталізації (3 %); Кф – коефіцієнт, який характеризує функціональне використання земельної ділянки; Км – коефіцієнт, який характеризує місце розташування земельної ділянки.
Пунктом 1 Постанови КМУ № 1147, затверджена Методика нормативної грошової оцінки земельних ділянок, яка визначає методологічні засади проведення нормативної грошової оцінки земельних ділянок, яка застосовується у випадках, визначених Законом України "Про оцінку земель".
Згідно з пунктом 3 Методики № 1147 нормативна грошова оцінка земельної ділянки (Цн) визначається за такою формулою:
Цн = Пд х Нрд х Км1 х Км2 х Км3 х Км4 х Кцп х Кмц х Кні,
де Пд – площа земельної ділянки, квадратних метрів; Нрд – норматив капіталізованого рентного доходу за одиницю площі згідно з додатком 1; Км1 – коефіцієнт, який враховує розташування території територіальної громади в межах зони впливу великих міст; Км2 – коефіцієнт, який враховує курортно-рекреаційне значення населених пунктів; Км3 – коефіцієнт, який враховує розташування території територіальної громади в межах зон радіаційного забруднення; Км4 – коефіцієнт, який характеризує зональні фактори місця розташування земельної ділянки; Кцп – коефіцієнт, який враховує цільове призначення земельної ділянки відповідно до відомостей Державного земельного кадастру; Кмц – коефіцієнт, який враховує особливості використання земельної ділянки в межах категорії земель за основним цільовим призначенням; Кні – добуток коефіцієнтів індексації нормативної грошової оцінки земель за період від затвердження нормативу капіталізованого рентного доходу до дати проведення оцінки.
Зважаючи на вищенаведене, суд звертає увагу на те, що нормативно-правове регулювання методики та процедури нормативної грошової оцінки земель періодично змінювалося в результаті скасування попередніх нормативно-правових актів та прийняття нових.
У постанові від 17.12.2025 у справі № 160/19718/23 за подібних правовідносин Верховний Суд дійшов таких висновків:
"48. "…" відповідач при формуванні спірних витягів мав керуватись затвердженою технічною документацією з нормативної грошової оцінки земельних ділянок, яка діяла до прийняття Методики № 1147, а саме Технічною документацією з нормативної грошової оцінки земель міста Кам`янське станом на 01.01.2020 рік, затвердженою рішенням Кам`янської міської ради від 09.07.2020 № 1975-44/VII, яка в свою чергу визначала, коефіцієнт, який характеризує функціональне призначення земель для розміщення та експлуатації будівель і спору залізничного транспорту (12.01) та становить 1.0.
49. Колегія суддів звертає увагу, що Методика № 1147 має застосовуватися при розроблені технічної документації та проведення нормативної грошової оцінки земельних ділянок, яка здійснюється після набрання нею чинності.
50. Пунктом 3 Методики № 1147 передбачено формулу нормативної грошової оцінки земельної ділянки, яка відрізняється від формули, встановленої Порядком № 489.
51. З наведених вище формул вбачається різна послідовність застосування коефіцієнтів, оскільки законодавець передбачив, наявність тих чи інших факторів, які діють та застосовуються на час затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки землі, яка розроблена, затверджена та зареєстрована територіальною громадою міста у відповідності до чинного Порядку.
52. Відокремити окремо коефіцієнт (Кцп) з Методики № 1147 та застосувати його до формули, передбаченої Порядком № 489, є недопустимим, оскільки ці формули розроблені у відповідній послідовності застосування у них конкретного коефіцієнту.
53. Тобто застосування Кцп, в розмірі, визначеному в додатку № 8 Методики № 1147 до нормативно грошової оцінки земель міста Кам`янське, яка була затверджена на підставі Порядку № 489, є недопустимим, оскільки такий коефіцієнт не може застосуватися самостійно, а лише як складова формули, визначеної Методикою № 1147".…
…64. На підставі викладеного в межах спірних правовідносин, колегія суддів дійшла висновку, що технічна документація з нормативної грошової оцінки землі, розроблена відповідно до Порядку № 489, зберігає чинність до моменту затвердження відповідним органом місцевого самоврядування нової технічної документації, як це передбачено пунктом 4 постанови Кабінету Міністрів України № 1147".
Даний висновок підтримано в постанові Верховного Суду від 01.04.2026 у справі № 160/6155/24.
Також у пункті 105 постанови від 10.03.2025 у справі № 320/10183/22 Верховний Суд дійшов висновку, що витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки формується Держгеокадастром за заявою зацікавленої особи на підставі відомостей, внесених до Державного земельного кадастру про нормативно грошову оцінку земель в межах території відповідної адміністративно-територіальної одиниці, що затверджена відповідним рішенням органу місцевого самоврядування. Вказане свідчить про те, що витяг не є самостійним юридичним документом, який містить нову інформацію або створює її. Його функція полягає лише у фіксації та наданні інформації – в контексті спірних правовідносин – з відповідного рішення органу місцевого самоврядування.
У своїй постанові від 28.01.2026 у справі № 340/10747/23 Верховний Суд дійшов висновку про те, що норми постанови КМУ № 1147 не можуть застосовуватися при визначенні нормативної грошової оцінки землі, якщо є чинне рішення органу місцевого самоврядування про затвердження технічної документації нормативної грошової оцінки земель конкретного населеного пункту.
Суд вважає дані висновки застосовними до даних правовідносин.
Щодо посилань позивача на необхідність застосування положень Постанови КМУ № 1147, яка прийнята пізніше в часі та має вищу юридичну силу, суд зазначає таке.
Так, відповідно до Рішення Конституційного Суду України від 18 червня 2020 року № 5-р(II)/2020 принцип верховенства права (правовладдя) вимагає суддівської дії у ситуаціях, коли співіснують суперечливі норми одного ієрархічного рівня. У таких ситуаціях до судів різних видів юрисдикції висунуто вимогу застосовувати класичні для юридичної практики формули (принципи): "закон пізніший має перевагу над давнішим" (lex posterior derogat priori) – "закон спеціальний має перевагу над загальним" (lex specialis derogat generali) – "закон загальний пізніший не має переваги над спеціальним давнішим" (lex posterior generalis non derogat priori speciali). Якщо суд не застосовує цих формул (принципів) за обставин, що вимагають від нього їх застосування, то принцип верховенства права (правовладдя) втрачає свою дієвість.
У свою чергу, під темпоральними (часовими) колізіями слід розуміти такі колізії, що виникають внаслідок видання в різний час з того ж самого питання принаймні двох норм права.
Правила конкуренції, крім вищезазначеного, можуть випливати з часової послідовності прийняття норм. За загальним правилом, нова норма припиняє дію старої норми, якщо вони суперечать одна одній (lex posterior derogat legi priori). У співвідношенні між звичайними законами, які суперечать один одному, "молодша норма" припиняє суперечливу до неї "старшу": цей підхід виходить з того, що існуюче право при виданні нової норми може бути змінене без особливих проблем.
Водночас суд вказує, що пунктом 4 постанови КМУ № 1147, якою затверджена Методика № 1147 передбачено, що затверджена з урахуванням вимог пункту 271.2 статті 271 Податкового кодексу України до набрання чинності Методикою, затвердженою згідно з пунктом 1 цієї постанови, технічна документація з нормативної грошової оцінки земельних ділянок, технічна документація із загальнонаціональної (всеукраїнської) нормативної грошової оцінки земель сільськогосподарського призначення (на відповідній території) є чинною до початку застосування рішення відповідного органу місцевого самоврядування про затвердження нової технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок.
Тобто при прийнятті нового нормативного акта (Методики № 1147) врегулювано колізію, яка виникла при одночасному існування двох нормативно-правових актів, які регулюють тотожні правовідносини.
Тотожна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 17.12.2025 у справі № 160/19718/23.
В контексті даних висновків Верховного суду, суд вважає за необхідне зауважити, що станом на дату видачі витягів з технічної документації, строк від затвердження останньої технічної документації 29.12.2013 (застосування з 01.01.2015) є більшим, ніж гранично допустимий строк, передбачений Законом України "Про оцінку земель", а саме тривалістю 7 років.
В той же час, нової технічної документації з даного питання станом на дату видачі витягів не було затверджено.
Однак, затвердження такої нової технічної документації не входить до компетенції органів у сфері управління земельних ресурсів (Держгеокадастру).
Статтею 21 Закону України від 07 липня 2011 року № 3613-VI "Про Державний земельний кадастр" (надалі, також – Закон № 3613-VI) передбачені підстави та основні вимоги щодо внесення відомостей до Державного земельного кадастру, відповідно до частини другої якої відомості про цільове призначення земельних ділянок вносяться до Державного земельного кадастру щодо категорії земель, зокрема, на підставі заяви власника (розпорядника, у визначених законом випадках – користувача) земельної ділянки та комплексного плану просторового розвитку території територіальної громади, генерального плану населеного пункту – щодо земельних ділянок, цільове призначення яких змінюється на підставі такої документації; щодо виду цільового призначення в межах певної категорії земель, зокрема, на підставі заяви власника (розпорядника, у визначених законом випадках – користувача) земельної ділянки відповідно до комплексного плану просторового розвитку території територіальної громади, генерального плану населеного пункту.
Процедуру та вимоги щодо ведення Державного земельного кадастру визначає Порядок ведення Державного земельного кадастру, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 17.10.2012 № 1051 (надалі, також – Порядок № 1051).
Згідно з пунктом 24 Порядку № 1051 до Державного земельного кадастру вносяться відомості про земельні ділянки, в тому числі про нормативну грошову оцінку: значення нормативної грошової оцінки земельної ділянки, яке розраховується за допомогою програмного забезпечення Державного земельного кадастру на підставі відомостей про земельну ділянку, зазначених у цьому пункті, та відомостей про нормативну грошову оцінку земель у межах території адміністративно-територіальної одиниці згідно з підпунктом 8 пункту 22 цього Порядку; дата проведення нормативної грошової оцінки земель.
Відповідно до підпункту 8 пункту 22 Порядку № 1051, до якого відсилає пункт 24, до Державного земельного кадастру вносяться такі відомості про землі у межах державного кордону, як відомості про землі в межах територій адміністративно-територіальних одиниць (Автономної Республіки Крим, областей, мм. Києва та Севастополя, районів, міст, селищ, сіл, районів у містах) та за їх межами (у частині, що характеризують такі землі з урахуванням їх місцезнаходження):
відомості про нормативну грошову оцінку земель у межах території адміністративно-територіальної одиниці:
розподіл земель за економіко-планувальними зонами та оціночними одиницями (районами), а саме: код оціночної економіко-планувальної зони згідно з додатком 2, номер економіко-планувальної зони та оціночної одиниці (району); межі економіко-планувальних зон та оціночних одиниць (районів) з координатами їх поворотних точок; площа економіко-планувальних зон та оціночних одиниць (районів); значення зональних коефіцієнтів;
значення нормативної грошової оцінки земель у межах адміністративно-територіальної одиниці (середньої вартості одного кв. метра земель населеного пункту, одиниці площі земель за межами населеного пункту);
інформація про локальні фактори і зони їх дії (назви локальних факторів; межі зон дії локальних факторів (за видами) з координатами їх поворотних точок; значення коефіцієнта локального фактора в межах зони його дії);
інформація про ареали агровиробничих груп ґрунтів відповідно до підпункту 7 цього пункту;
інформація про бонітування ґрунтів відповідно до підпункту 9 цього пункту;
інформація про документи, на підставі яких встановлено нормативну грошову оцінку земель у межах території адміністративно-територіальної одиниці (назва, дата та номер рішення про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель, найменування органу, що його прийняв, дата проведення нормативної грошової оцінки земель та введення в дію зазначеного рішення), електронні копії таких документів.
Водночас пунктами 66, 67 Порядку № 1051 закріплено, що до Державного земельного кадастру державними кадастровими реєстраторами вносяться відомості (зміни до них), зазначені у пунктах 21-25 цього Порядку, про об`єкти Державного земельного кадастру. Внесення відомостей (змін до них) до Державного земельного кадастру здійснюється виключно на підставі та відповідно до Закону України "Про Державний земельний кадастр" та цього Порядку. Забороняється вимагати для внесення відомостей (змін до них) до Державного земельного кадастру надання документів та здійснення дій, прямо не передбачених Законом України "Про Державний земельний кадастр".
Виходячи із наведених норм, відомості Державного земельного кадастру мають відповідати відомостям, що стосуються земельної ділянки, наведеними у технічній документації.
Суд також звертає увагу позивача на положення статті 15 Закону України "Про оцінку земель", яка визначає підстави для проведення оцінки земель.
Як наводилося раніше в цьому рішенні, підставою для проведення оцінки земель (бонітування ґрунтів та нормативної грошової оцінки земельних ділянок) є рішення органу місцевого самоврядування. Крім того, нормативна грошова оцінка земельних ділянок може проводитися також на підставі договору, який укладається заінтересованими особами в порядку, встановленому законом. Крім того, дана стаття передбачає можливість проведення експертної грошової оцінки земельної ділянки, яка проводиться на підставі договору, який укладається заінтересованими особами в порядку, встановленому законом, а також рішення суду.
Таким чином, системний аналіз положень статті 15 Закону України "Про оцінку земель" дає підстави для висновку, що нормативна грошова оцінка землі може проводитися на підставі:
рішення органу місцевого самоврядування;
договору;
в порядку проведення експертної оцінки – договору чи рішення суду.
В цьому контексті суд звертає увагу позивача на те, що положення долученого до матеріалів справи експертного висновку щодо визначення нормативної оцінки земельної ділянки за 2018-2020 роки може враховуватися судами в силу прямої вказівки статті 15 Закону України "Про оцінку земель".
Водночас, такої підстави для проведення нормативної грошової оцінки землі, як постанова Кабінету Міністрів України чи у зв`язку із зміною порядку та методики проведення нормативної грошової оцінки землі, положеннями статті 15 Закону України "Про оцінку земель". Крім того, суд зауважує, що визначений статтею 15 перелік підстав є вичерпним та не підлягає розширювальному тлумаченню.
Окрім цього, варто звернути увагу на положення частини 1 статті 18 Закону України "Про оцінку земель".
За змістом цієї норми, нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться відповідно до норм, правил, а також інших нормативно-правових актів на землях усіх категорій та форм власності.
Крізь призму даної норми, суд звертає увагу позивача, що постанова Кабінету Міністрів України № 1147 за своїм змістом є власне тими правилами, на основі яких має проводитися нормативна грошова оцінка землі, однак вона не є тим визначальним нормативно-правовим актом, на підставі якого така нормативна грошова оцінка має бути проведена.
Суд відхиляє посилання відповідача на те, що норми рішення Братковецької сільської ради № 81 від 29.12.2013 є чинними, оскільки станом на дату видачі витягів у даній справі від дати затвердження технічної документації минуло 9 та 10 років відповідно, а з моменту введення в дію положень технічної документації – 8 та 9 років.
В контексті цього суд також відхиляє доводи відповідача про застосування строку 7-10 років, визначеного частиною 2 статті 18 Закону України "Про оцінку земель", оскільки земельна ділянка позивача не відповідає критеріям для його застосування.
Своєю чергою суд звертає увагу відповідача, що лист Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру, на який він покликається, не є джерелом права та мають рекомендаційний характер.
Однак, законодавство у сфері оцінки земель не передбачає автоматичного застосування положень Методик та Порядків нормативної грошової оцінки земель та внесення на їх підставі змін до Державного земельного кадастру.
Суд звертає увагу позивача, що відповідач не має належних повноважень на внесення змін до Державного земельного кадастру та визначення у кадастрі інших відомостей, ніж наявні у останній технічній документації, затвердженій та сформованій відповідно до положень Закону. У зв`язку з цим, суд робить висновок про те, що відповідач у даній справі не може відповідати за бездіяльність іншого суб`єкта – а саме органу місцевого самоврядування, який не провів своєчасно нормативну грошову оцінку земель та не надав належним чином затверджену технічну документацію. Натомість, підстав для визнання дій відповідача протиправними суд також не вбачає, оскільки ним було видано витяги з технічної документації, яка була затверджена та відомості про яку наявні у Державному земельному кадастрі. Самостійно вносити зміни до кадастру без належної підстави для їх внесення, відповідач не може в силу чинного нормативно-правового регулювання.
Суд враховує, що у постанові від 24.11.2021 у справі № 817/1780/17 Верховний Суд у складі судової палати з розгляду справ щодо захисту соціальних прав Касаційного адміністративного суду дійшов висновку, що дії з формування витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки можуть бути предметом судового оскарження, а підстави позову слугуватимуть висновку про належність обраного способу захисту прав.
Водночас, для визнання дій чи бездіяльності протиправними, суд має в першу чергу встановити, чи діяв відповідач відповідно до норм Закону та яким чином відповідач мав діяти у конкретній ситуації, з урахуванням фактичних обставин конкретної справи. За обставинами даної справи, порушення прав позивача відповідачем не було допущено а обумовлено бездіяльністю органу місцевого самоврядування та несвоєчасним проведенням нормативної грошової оцінки земель населеного пункту.
В ході розгляду справи судом не встановлено протиправності дій відповідача щодо формування витягів з технічної документації з нормативної грошової оцінки с. Братківці, оскільки наявна у відповідача інформація є останньою актуальною інформацією з цього приводу.
Відповідно до частини 1 статті 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їхніх посадових та службових осіб, інших суб`єктів при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, шляхом справедливого, неупередженого та своєчасного розгляду адміністративних справ.
Відповідно до частини 1, 2 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Враховуючи вищевикладене, суд робить висновок про необґрунтованість позовних вимог, з огляду на що у задоволенні позову необхідно відмовити.
На підставі статті 129-1 Конституції України, керуючись статтями 139, 241-246, 250, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

У Х В А Л И В:
В задоволенні позову відмовити. 
Копію цього рішення надіслати представнику позивача та відповідачу через підсистему "Електронний суд".
Перебіг процесуальних строків, початок яких пов`язується з моментом вручення процесуального документа учаснику судового процесу в електронній формі, починається з наступного дня після доставлення документів до Електронного кабінету в розділ "Мої справи".
Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, з дня складення повного судового рішення.
Апеляційна скарга подається до Восьмого апеляційного адміністративного суду.
Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи:
позивач – ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , АДРЕСА_2 );
відповідач – Головне управління Держгеокадастру в Івано-Франківській області (код ЄДРПОУ 39767437, вул. Сахарова Академіка, буд. 34, м. Івано-Франківськ, 76014).

Суддя  Главач І.А.