ПОЛТАВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 липня 2026 року 	м. Полтава	Справа № 640/15979/21	

Полтавський окружний адміністративний суд у складі судді Ясиновського І.Г., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження у письмовому провадженні справу за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "КИЇВОБЛГАЗ ЗБУТ" до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг про визнання протиправною та скасування постанови,
В С Т А Н О В И В:
Товариство з обмеженою відповідальністю "КИЇВОБЛГАЗ ЗБУТ" (надалі по тексту - позивач, ТОВ "Київоблгаз Збут") звернулось до Окружного адміністративного суду м. Києва з позовною заявою до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (надалі по тексту - відповідач, НКРЕКП) про визнання протиправною та скасування постанови від 09.12.2020 №2403 "Про накладення штрафу на ТОВ "Київоблгаз Збут" за порушення вимог законодавства та Ліцензійних умов провадження господарської діяльності з постачання природного газу". 
В обґрунтуванні позову наводились аргументи позивача про те, що оскаржувана постанова прийнята, на його переконання, на підставі необґрунтованих та безпідставних висновків, викладених в акті позапланової виїзної перевірки. Позивачем стверджувалось про невідповідність висновків відповідача, що викладені в акті перевірки, вимогам чинного законодавства, оскільки ТОВ "Київоблгаз Збут" дотримується Ліцензійних умов з постачання, інших зобов`язань, встановлених нормативно-правовими актами, які регулюють ринок природного газу, зокрема, визначених пунктом 1 глави 1 Розділу ХІV Кодексу газотранспортної системи, яким передбачено, що замовники послуг транспортування відповідають за збалансованість своїх портфоліо балансування протягом періоду балансування для мінімізації потреб оператора газотранспортної системи у вчиненні дій із врегулювання небалансів, передбачених цим Кодексом. Акцентовано увагу на тому, що за добовий небаланс природного газу за серпень 2020 року позивачем здійснено 21.09.2020 оплату, а тому як вважає ТОВ "Київоблгаз Збут" ним врегульовано щодобові небаланси своєчасно, належно та в повному обсязі. Заперечувався факт порушення позивачем умов Типового договору, оскільки у ТОВ "Київоблгаз Збут" виникають зобов`язання як Ліцензіата та сторони лише за Договором транспортування, укладеного між позивачем та ТОВ "Оператор ГТС України". 
Ухвалою Окружного адміністративного суду м. Києва від 05.07.2021 прийнято позовну заяву до розгляду та провадження у справі відкрито. Вирішено розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні). 
Відповідач позов не визнав, у наданому до суду відзиві просив у задоволенні позовних вимог відмовити повністю з огляду на їх необґрунтованість та безпідставність /а.с. 95-96/. Свою позицію мотивував посиланням на наявність правових підстав та відповідних повноважень для здійснення відповідачем перевірки позивача і винесення спірної постанови; про дискреційні повноваження НКРЕКП в частині накладення на суб`єкта господарювання штрафної санкції за виявлені порушення; вказав на виявлені відповідачем порушення ТОВ "Київоблгаз Збут" та звернув увагу на те, що позивач, будучи замовником послуг транспортування, відповідає за збалансованість свого портфоліо балансування та повинен вчиняти всі необхідні заходи, направлені на збалансованість своїх портфоліо балансування протягом газової доби, в якій здійснюється надання послуг транспортування природного газу. Водночас, зауважено, що оплата позивачем щодобових небалансів не спростовує протиправність дій останнього щодо своєчасного збалансування свого портфоліо. Вказано на безпідставність тверджень позивача про відсутність порушень ТОВ "Київоблгаз Збут" норм Типового договору та про врахування та опрацювання відповідачем письмових пояснень та заперечень позивача на акт перевірки, а також заперечивши допущення відповідачем будь-яких процедурних порушень в частині незабезпечення доступу позивача до участі у засіданні НКРЕКП /а.с. 74-83, т.2/.
Також до суду надійшли додаткові пояснення представника позивача по суті справи та пояснення на письмові пояснення /а.с. 99-103, 117-126, т.2/. 
Статтями 1-2 Закону України від 13.12.2022 № 2825-IX «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду» (далі Закон №2825-ІХ) постановлено ліквідувати Окружний адміністративний суд міста Києва та утворити Київський міський окружний адміністративний суд із місцезнаходженням у місті Києві.
Відповідно до частини третьої статті 29 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) у разі ліквідації або припинення роботи адміністративного суду справи, що перебували у його провадженні, невідкладно передаються до суду, визначеного відповідним законом або рішенням про припинення роботи адміністративного суду, а якщо такий суд не визначено - до суду, що найбільш територіально наближений до суду, який ліквідовано або роботу якого припинено.
Абзацами 2, 4 пункту 2 Прикінцевих та перехідних положень Закону №2825-ІХ (в редакції Закону України від 16.07.2024 № 3863-IX «Про внесення зміни до пункту 2 розділу II "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України "Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду" щодо забезпечення розгляду адміністративних справ») визначено, що з дня набрання чинності цим Законом Окружний адміністративний суд міста Києва припиняє здійснення правосуддя; до початку роботи Київського міського окружного адміністративного суду справи, підсудні окружному адміністративному суду, територіальна юрисдикція якого поширюється на місто Київ, розглядаються та вирішуються Київським окружним адміністративним судом.
Інші адміністративні справи, які не розглянуті Окружним адміністративним судом міста Києва, у тому числі ті, що передані до Київського окружного адміністративного суду до набрання чинності Законом України "Про внесення зміни до пункту 2 розділу II "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України "Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду" щодо забезпечення розгляду адміністративних справ", але не розподілені між суддями (крім справ, підсудність яких визначена частиною першою статті 27, частиною третьою статті 276, статтями 289-1, 289-4 Кодексу адміністративного судочинства України), передаються на розгляд та вирішення іншим окружним адміністративним судам України шляхом їх автоматизованого розподілу між цими судами з урахуванням навантаження, за принципом випадковості та відповідно до хронологічного надходження справ у порядку, визначеному Державною судовою адміністрацією України. Справи, підсудність яких визначена частиною першою статті 27, частиною третьою статті 276, статтями 289-1, 289-4 Кодексу адміністративного судочинства України, до початку роботи Київського міського окружного адміністративного суду розглядаються та вирішуються Київським окружним адміністративним судом.
Наказом Державної судової адміністрації України від 16.09.2024 №399, на виконання вимог Закону України "Про внесення зміни до пункту 2 розділу II "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України "Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду" щодо забезпечення розгляду адміністративних справ" (далі - Закон), який визначає порядок передачі нерозглянутих Окружним адміністративним судом міста Києва адміністративних судових справ іншим окружним адміністративним судам України, затверджено Порядок передачі судових справ, нерозглянутих Окружним адміністративним судом міста Києва (далі Порядок №399).
Пунктами 4-7 Порядку № 399 визначено, що на розгляд та вирішення судам підлягають передачі судові справи, які нерозглянуті ОАСК та передані до КОАС, але до набрання чинності Законом, не розподілені між суддями. Матеріали щодо розгляду та вирішення окремих процесуальних питань у межах нерозглянутих судових справ підлягають передачі до судів, визначених у результаті автоматизованого розподілу судових справ між судами, проведеного відповідно до правил, установлених цим Порядком. Судові справи, вказані у переліку, які підлягають передачі судам, мають бути зареєстровані в базі даних. Перелік складається відповідальною особою протягом семи робочих днів після опублікування цього Порядку за формою, визначеною у додатку 1 до Порядку, та формується в електронній формі із застосуванням КЕП.
Відповідно до пункту 19 Порядку № 399 відповідальною особою протягом семи робочих днів після отримання результатів автоматизованого розподілу судових справ на підставі протоколу формується перелік судових справ у електронній формі із застосуванням КЕП за формою, визначеною у додатку 3 до Порядку, про визначені суди із зазначенням єдиних унікальних номерів судових справ.
За наслідками автоматизованого розподілу судових справ між судами визначено суд для розгляду справи №640/15979/21 Полтавський окружний адміністративний суд.
Матеріали справи №640/15979/21 було направлено до Полтавського окружного адміністративного суду та зареєстровано судом 04.03.2025.
Протоколом автоматизованого розподілу справи між суддями від 04.03.2025 визначено суддю для розгляду справи Ясиновського І.Г.
Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 10 березня 2025 року прийнято позовну заяву до розгляду та провадження у справі відкрито. Вирішено розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).
Також до суду надійшов відзив на позовну заяву, відповідно до якого представник відповідача просив відмовити з раніше наведених аргументів /а.с. 141-147, т.2/.
Згідно з частиною п`ятою статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України від 06.07.2005 № 2747-IV (надалі також – КАС України) суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. 
Статтею 258 КАС України визначено, що суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі. 
За відсутності клопотань сторін про розгляд справи у відкритому судовому засіданні чи за правилами загального позовного провадження, зважаючи на достатність наданих сторонами доказів та повідомлених обставин, суд розглянув справу у порядку письмового провадження.
Дослідивши письмові докази, суд встановив такі обставини справи та відповідні до них правовідносини. 
На підставі постанови НКРЕКП від 13.10.2020 № 1896 «Про проведення позапланових виїзних перевірок дотримання вимог законодавства та Ліцензійних умов провадження господарської діяльності з постачання природного газу суб`єктами господарювання» та посвідчення на проведення позапланової виїзної перевірки від 28.10.2020 № 498, Управлінням НКРЕКП у м. Києві та Київській області (далі – Управління НКРЕКП) у термін з 04.11.2020 по 17.11.2020 проведено позапланову виїзну перевірку ТОВ «КИЇВОБЛГАЗ ЗБУТ» /а.с.40-41, т.1, 91-93, т.2/.
За результатами проведення позапланової перевірки складено Акт перевірки дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства та Ліцензійних умов з постачання природного газу від 17.11.2020 № 445 (надалі – Акт) /а.с.24-36, т.1/, який разом із поясненням ТОВ «КИЇВОБЛГАЗ ЗБУТ» листом від 23.11.2020 № 417-Сл-8679-1120 (вх. НКРЕКП від 02.12.2020 № 27176/1-20) (надалі – Пояснення) розміщено на офіційному сайті НКРЕКП.
09.12.2020 за результатами розгляду Акта на засіданні Регулятора, яке було проведено у формі відкритого слухання, прийнято постанову НКРЕКП № 2403 «Про накладення штрафу на ТОВ «КИЇВОБЛГАЗ ЗБУТ» за порушення вимог законодавства та Ліцензійних умов провадження господарської діяльності з постачання природного газу» відповідно до статей 17, 19 та 22 Закону України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг», статті 59 Закону України «Про ринок природного газу» Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг накладено на позивача штраф у розмірі 102000 гривень за порушення вимог законодавства та пункту 2.1 глави 2 Ліцензійних умов у частині здійснення господарської діяльності з постачання природного газу з дотриманням вимог Правил постачання природного газу, інших нормативно-правових актів та нормативних документів, які регулюють ринок природного газу, а саме вимог пункту 1 глави 1 розділу XIV Кодексу ГТС та положень пункту 4.1 Типового договору в частині вчасного збалансування свого портфоліо балансування /а.с. 84-85, т.2/
Не погодившись з такою постановою відповідача, позивач звернувся до суду з цим позовом.
Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.
Правовий статус Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, її завдання, функції, повноваження та порядок їх здійснення встановлено Законом України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг» від 22.09.2016 №1540-VIII (надалі, також Закон №1540-VIII), відповідно до приписів статті 1 якої, Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (далі - Регулятор), є постійно діючим центральним органом виконавчої влади зі спеціальним статусом, який утворюється Кабінетом Міністрів України.
Приписами статей 2, 3 Закону №1540-VIII встановлено, що Регулятор здійснює державне регулювання, моніторинг та контроль за діяльністю суб`єктів господарювання у сферах енергетики та комунальних послуг, зокрема у сфері енергетики, щодо діяльності з транспортування, розподілу, зберігання (закачування, відбору), надання послуг установки LNG, постачання природного газу.
Регулятор здійснює державне регулювання з метою досягнення балансу інтересів споживачів, суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, і держави, забезпечення енергетичної безпеки, європейської інтеграції ринків електричної енергії та природного газу України.
Регулятор здійснює державне регулювання, в тому числі, шляхом державного контролю та застосування заходів впливу.
Згідно із пунктами 11, 12 статті 17 Закону №1540-VIII для ефективного виконання завдань державного регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг Регулятор контролює додержання ліцензіатами законодавства у відповідній сфері регулювання і ліцензійних умов провадження господарської діяльності та вживає заходів до запобігання порушенням ліцензійних умов; розглядає справи про порушення ліцензійних умов, а також справи про адміністративні правопорушення і за результатами розгляду приймає рішення про застосування санкцій, накладення адміністративних стягнень у випадках, передбачених законом, приймає у межах своєї компетенції рішення про направлення до відповідних державних органів матеріалів про виявлені факти порушення законодавства.
Регулятор здійснює державний контроль за дотриманням суб`єктами господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, законодавства у відповідних сферах та ліцензійних умов шляхом проведення планових та позапланових виїзних, а також невиїзних перевірок відповідно до затверджених ним порядків контролю (частина 1 статті 19 Закону №1540-VIII).
Водночас, частиною 7 цієї ж статті Закону визначено, що підставою для проведення позапланової виїзної перевірки є: обґрунтоване звернення фізичної або юридичної особи про порушення суб`єктом господарювання, що провадить діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, її законних прав; обґрунтоване звернення суб`єктів господарювання та споживачів про порушення суб`єктом природної монополії законодавства з питань доступу до електричних/теплових/газових мереж та/або порушення ліцензійних умов.
За результатами перевірки складається акт у двох примірниках, який підписується членами комісії з перевірки. Один примірник акта про результати перевірки передається суб`єкту господарювання, діяльність якого перевірялася, або уповноваженій ним особі. Суб`єкт господарювання, діяльність якого перевірялася, має право надати письмові пояснення та обґрунтування щодо проведеної перевірки та/або виявлених порушень у строк до п`яти робочих днів з дня отримання акта про результати перевірки. У разі виявлення порушень акт про результати перевірки вноситься на засідання Регулятора, за результатами якого Регулятор приймає рішення про застосування до суб`єкта господарювання, що провадить діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, санкції, передбаченої цим Законом. Акт про результати перевірки разом із поясненнями та обґрунтуванням суб`єкта господарювання, діяльність якого перевірялася, підлягає оприлюдненню на офіційному веб-сайті Регулятора до розгляду акта на засіданні Регулятора (частина 5 статті 19 Закону №1540-VIII).
Відповідно до положень статті 22 Закону №1540-VIII, суб`єкти господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, несуть відповідальність за правопорушення у сферах енергетики та комунальних послуг, визначені законами України "Про природні монополії", "Про комбіноване виробництво теплової та електричної енергії (когенерацію) та використання скидного енергопотенціалу", "Про ринок електричної енергії", "Про ринок природного газу", "Про трубопровідний транспорт", "Про теплопостачання", "Про питну воду та питне водопостачання", "Про державне регулювання у сфері комунальних послуг" та іншими законами, що регулюють відносини у відповідних сферах.
За порушення законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг до суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у відповідній сфері, Регулятор може застосовувати санкції, серед іншого, у вигляді накладення штрафу.
У разі виявлення порушень законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг Регулятор у 30-денний строк з дня складення акта перевірки розглядає питання відповідальності суб`єкта господарювання, його посадових осіб на своєму засіданні та приймає рішення про застосування до суб`єкта господарювання санкцій та/або застосування адміністративного стягнення до посадової особи такого суб`єкта господарювання. При застосуванні санкцій Регулятор має дотримуватися принципів пропорційності порушення і покарання та ефективності санкцій, які мають стримуючий вплив.
Як встановлено судом з матеріалів справи, до НКРЕКП надійшло звернення ТОВ «Оператор газотранспортної системи України» (далі – ТОВ «Оператор ГТС України») від 03.09.2020 №ТОВВИХ-20-10042 про здійснення заходу державного контролю щодо недотримання, зокрема, ТОВ «КИЇВОБЛГАЗ ЗБУТ», Ліцензійних умов з постачання /а.с. 86-90, т.2/.
Зокрема, ТОВ «Оператор ГТС України» у своєму зверненні зазначив, що за період з 01.08.2020 по 21.08.2020 замовники послуг транспортування – постачальники зі спеціальними обов`язками, визначені додатком до Положення про покладення спеціальних обов`язків на суб`єктів ринку природного газу для забезпечення загальносуспільних інтересів у процесі функціонування ринку природного газу, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19.10.2018 № 867 (далі – Положення, ПСО), у тому числі і ТОВ «КИЇВОБЛГАЗ ЗБУТ», допустили значний обсяг негативного добового небалансу шляхом надання незбалансованих номінацій/реномінацій (коли планові обсяги подачі природного газу до газотранспортної системи відрізняються від планових обсягів відборів природного газу газотранспортної системи) та невжиття заходів щодо вчасного збалансування своїх портфоліо балансування.
Також у вищезазначеному зверненні вказано, що надання послуг транспортування природного газу з 01.08.2020 по 21.08.2020 призвело до створення фізичного перевантаження газотранспортної системи, оскільки відбувався відбір з газотранспортної системи природного газу Оператора газотранспортної системи, а не газу, поданого замовниками послуг транспортування, чи газу, який перебуває у їх власності чи розпорядженні.
За наслідками розгляду такого звернення НКРЕКП прийняла постанову від 13.10.2020 № 1896 «Про проведення позапланових виїзних перевірок дотримання вимог законодавства та Ліцензійних умов провадження господарської діяльності з постачання природного газу суб`єктами господарювання» /а.с. 91-93, т.2/ із додатком, в якому наведено перелік суб`єктів господарювання щодо яких проводяться позапланові виїзні перевірки дотримання вимог нормативно-правових актів та нормативних документів, які регулюють ринок природного газу, та Ліцензійних умов провадження господарської діяльності з постачання природного газу. До зазначеного переліку увійшло ТОВ «КИЇВОБЛГАЗ ЗБУТ».
Отже, відповідно до приписів Закону №1540-VIII, на підставі постанови НКРЕКП від 13.10.2020 №1896 та посвідчення на проведення позапланової виїзної перевірки від 28.10.2020 № 498, Управлінням НКРЕКП у м. Києві та Київській області (далі – Управління НКРЕКП) у термін з 04.11.2020 по 17.11.2020 проведено позапланову виїзну перевірку ТОВ «КИЇВОБЛГАЗ ЗБУТ».
За результатами проведення позапланової перевірки складено Акт перевірки дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства та Ліцензійних умов з постачання природного газу від 17.11.2020 № 445.
Надаючи оцінку доводам представниці позивача щодо відсутності підстав для притягнення ТОВ "Київоблгаз Збут" до відповідальності у вигляді накладення штрафу, суд зазначає таке.
Так, згідно зі змістом акта перевірки, відповідачем встановлено порушення позивачем вимог законодавства та пункту 2.1 глави 2 Ліцензійних умов у частині здійснення господарської діяльності з постачання природного газу з дотриманням вимог Правил постачання природного газу, інших нормативно-правових актів та нормативних документів, які регулюють ринок природного газу, а саме вимог пункту 1 глави 1 розділу XIV Кодексу ГТС та положень пункту 4.1 Типового договору в частині вчасного збалансування свого портфоліо балансування.
Відповідно до положень статті 22 Закону №1540-VIII суб`єкти господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, несуть відповідальність за правопорушення у сферах енергетики та комунальних послуг, визначені, зокрема, Законом України «Про ринок природного газу».
За порушення законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг до суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у відповідній сфері, Регулятор може застосовувати санкції у вигляді накладення штрафу.
Разом з цим, частиною 1 статті 59 Закону України «Про ринок природного газу» установлено, що суб`єкти ринку природного газу, які порушили законодавство, що регулює функціонування ринку природного газу, несуть відповідальність згідно із законом.
Регулятор, у разі скоєння правопорушення на ринку природного газу, приймає у межах своїх повноважень рішення про накладення штрафів на суб`єктів ринку природного газу (крім споживачів) у таких розмірах: від 3000 до 50000 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян (від 51000 грн до 850000 грн) - на суб`єктів господарювання, що провадять господарську діяльність на ринку природного газу, що підлягає ліцензуванню: за порушення ліцензійних умов провадження відповідного виду господарської діяльності на ринку природного газу, що підлягає ліцензуванню.
Пунктом 2.1 глави 2 Ліцензійних умов провадження господарської діяльності з постачання природного газу, затверджених постановою НКРЕКП від 16.02.2017 №201 (надалі, також Ліцензійні умови) закріплено, що здійснення господарської діяльності з постачання природного газу здійснюється з дотриманням вимог Правил постачання природного газу, інших нормативно-правових актів та нормативних документів, які регулюють ринок природного газу, зокрема: пункту 1 глави 1 розділу XIV Кодексу газотранспортної системи, затвердженого постановою НКРЕКП від 30.09.2015 №2493; положень пункту 4.1 Типового договору транспортування природного газу, затвердженого постановою НКРЕКП від 30.09.2015 № 2497 (надалі, також Типовий договір).
Враховуючи наведені правові норми, суд погоджується із позицією представниці відповідача та зазначає, що дотримання таких положень чинного законодавства є обов`язком позивача, за умови здійснення ним господарської діяльності з постачання природного газу на підставі ліцензії.
Зі змісту письмових доказів, долучених до матеріалів справи судом встановлено, що ТОВ "Київоблгаз Збут" здійснено постачання природного газу в серпні 2020 року без забезпечення своєчасної збалансованості свого портфоліо балансування.
Зокрема з 03 серпня 2020 року по 11 серпня 2020 року (включно) ТОВ «КИЇВОБЛГАЗ ЗБУТ» в рамках виконання вимог ПСО, фактично здійснено відбір з газотранспортної системи природного газу ТОВ «Оператор ГТС України» без подачі природного газу на точки входу до газотранспортної системи.
Відповідно до положень пункту 5 глави І розділу І Кодексу ГТС, портфоліо балансування - це сукупність подач та відборів замовника послуг транспортування природного газу.
Пунктом 1 глави 1 розділу XIV Кодексу ГТС передбачено, що замовники послуг транспортування відповідають за збалансованість своїх портфоліо балансування протягом періоду балансування для мінімізації потреб оператора газотранспортної системи у вчиненні дій із врегулювання небалансів, передбачених цим Кодексом. Періодом балансування є газова доба.
Відповідно до пункту 2 глави 1 розділу XIV Кодексу ГТС, при розрахунку небалансу замовників послуг транспортування, оператор газотранспортної системи враховує всі обсяги природного газу у розрізі кожного замовника послуг транспортування, переданого до газотранспортної системи та відібраного з газотранспортної системи. Подачі та відбори замовника послуг транспортування, на якого в установленому порядку рішенням Кабінету Міністрів України відповідно до статті 11 Закону України «Про ринок природного газу» покладено спеціальні обов`язки, в межах виконання ним таких спеціальних обов`язків обліковуються оператором газотранспортної системи в окремому портфоліо балансування.
Відповідно до положень пункту 1 глави 1 розділу XI Кодексу ГТС замовник послуг транспортування, на якого в установленому порядку рішенням Кабінету Міністрів України відповідно до статті 11 Закону України «Про ринок природного газу» покладено спеціальні обов`язки щодо постачання природного газу окремим категоріям споживачів, подає окремі номінації/реномінації в рамках виконання спеціальних обов`язків для кожної точки входу/виходу, з/до якої такий замовник має намір подати/відбирати природний газ у відповідну газову добу.
Пунктом 1 глави 3 розділу XIV Кодексу ГТС визначено, що Оператор газотранспортної системи здійснює балансуючі дії, зокрема, для досягнення певної кількості природного газу у газотранспортній системі на кінець доби, що може відрізнятися від кількості, що очікується відповідно до передбачених подач та відборів для такої газової доби, але яка буде сумісна з економічною, ефективною та безпечною експлуатацією газотранспортної системи.
Відповідно до пункту 1 глави 3 розділу XV фізичні перевантаження можуть виникнути в газотранспортній системі у зв`язку з:
обмеженою потужністю газотранспортної системи або технологічних об`єктів газотранспортної системи;
обмеженою можливістю зберігання оператором газотранспортної системи природного газу в газотранспортній системі, а також в газосховищах;
технологічними обмеженнями потужності відбору та закачування природного газу з/в газосховища (газосховищ), якими користується оператор газотранспортної системи;
необхідністю утримувати мінімальні тиски у точках виходу з газотранспортної системи; необхідністю утримувати стабільні параметри якості природного газу в газотранспортній системі;
проведенням робіт у газотранспортній системі або в суміжних системах; виникненням аварії або надзвичайної ситуації;
діями або бездіяльністю замовника послуг транспортування, їх постачальників або споживачів, які не відповідають положенням Кодексу або договору транспортування;
незбалансованістю величин поставок і відборів природного газу;
необхідністю дотримання ефективних режимів транспортування газу.
Відповідно до положень глави 3 розділу IV Кодексу ГТС з метою забезпечення комунікації між замовниками послуг транспортування, у тому числі для їх самоорганізації з метою врегулювання власних небалансів протягом газової доби, оператор газотранспортної системи повинен створити та підтримувати на інформаційній платформі дошку повідомлень. Дошка повідомлень є інструментом для публікації (оприлюднення) замовниками послуг транспортування повідомлень про наміри відчуження (продажу) чи набуття (купівлі) певних обсягів природного газу. Для забезпечення фактичного приймання-передачі природного газу між замовниками послуг транспортування (балансовими портфоліо), які розмістили інформацію на дошці повідомлень, замовники послуг транспортування мають подати оператору газотранспортної системи відповідні торгові сповіщення.
Таким чином, замовники послуг транспортування, у тому числі позивач, відповідають за збалансованість своїх портфоліо балансування та зобов`язані вчиняти необхідні дії, спрямовані на збалансованість своїх портфоліо балансування протягом газової доби, в якій здійснюється надання послуг транспортування природного газу.
Разом з цим, суд відхиляє твердження представниці позивача про відсутність інструментів для врегулювання власного портфоліо, оскільки такі доводи не підтверджені жодними доказами, та не спростовують можливість вчасного врегулювання послуг транспортування свого портфоліо балансування протягом періоду балансування для мінімізації потреб оператора газотранспортної системи у вчиненні дій із врегулювання небалансів.
Окрім цього, позивачем не доведено суду вжиття позивачем відповідних заходів, необхідних для впровадження таких механізмів чи інструментів для усунення виявлених порушень в майбутньому.
Так, положеннями пункту 4.1 розділу IV Типового договору транспортування природного газу, затвердженого постановою НКРЕКП від 30 вересня 2015 року №2497 (надалі, також Типовий договір) визначено, що замовник зобов`язаний вчасно збалансовувати своє портфоліо балансування.
Відповідно до абзацу 1 пункту 9.2 розділу IX Типового договору у разі виникнення у замовника негативного добового небалансу оператор здійснює продаж замовнику, а замовник купівлю в оператора природного газу в обсягах негативного добового небалансу за ціною, яка встановлюється розділом XIV Кодексу ГТС.
Пунктом 9.3 розділу IX Типового договору передбачено, що у випадку якщо загальна вартість щодобових негативних небалансів протягом звітного газового місяця перевищує загальну вартість щодобових позитивних небалансів протягом звітного газового місяця, оператор до 14 числа газового місяця, наступного за звітним, надсилає Замовнику рахунок на оплату за добовий небаланс (розмір визначається як різниця між загальною вартістю щодобових негативних і небалансів протягом звітного газового місяця та загальною вартістю щодобових позитивних небалансів протягом звітного газового місяця). Замовник має оплатити рахунок на оплату за добовий небаланс у термін до 5 робочих днів, крім вартості послуг, визначених абзацом другим цього пункту.
У пункті 11.4 розділу XI Типового договору зазначено, що врегулювання щодобових небалансів оформлюється одностороннім актом за підписом оператора на весь обсяг щодобових небалансів. В акті зазначаються щодобові обсяги небалансів, а також ціни, за якими оператор врегулював щодобові небаланси (у розрізі кожної доби).
Пунктами 12.1 та 12.3 розділу XII Типового договору, передбачено, що протягом всього строку отримання послуг замовник надає оператору та підтримує на належному рівні фінансове забезпечення відповідно до вимог Кодексу ГТС. Фінансове забезпечення виконання замовником зобов`язань щодо оплати добового небалансу надається у формах, визначених Кодексом, на користь оператора згідно з чинним законодавством України.
Виявлене відповідачем та підтверджене судом під час розгляду даної справи допущення позивачем негативного добового небалансу шляхом надання незбалансованих номінацій/реномінацій, а саме: без подачі природного газу на точки входу у рамках ПСО відбувався відбір з газотранспортної системи природного газу ТОВ «Оператор ГТС України», що представницею ТОВ "Київоблгаз Збут" не оспорюється та безумовно свідчить про порушення позивачем вимог пункту 2.1 глави 2 Ліцензійних умов.
Суд вважає безпідставними доводи представника ТОВ "Київоблгаз Збут" щодо відсутності обов`язку для дотримання позивачем положень Типового договору, з огляду на укладений між ТОВ "Київоблгаз Збут" та ТОВ «Оператор ГТС України» Договору транспортування №1910000159 від 16.12.2019, з огляду на таке.
Частинами 1 та 2 Закону України «Про ринок природного газу» встановлено, що транспортування природного газу здійснюється на підставі та умовах договору транспортування природного газу в порядку, передбаченому кодексом газотранспортної системи та іншими нормативно-правовими актами.
За договором транспортування природного газу оператор газотранспортної системи зобов`язується забезпечити замовнику послуги транспортування природного газу на період та на умовах, визначених у договорі транспортування природного газу, а замовник зобов`язується сплатити оператору газотранспортної системи встановлену в договорі вартість послуг транспортування природного газу.
Типовий договір транспортування природного газу затверджується Регулятором.
Разом з цим, пунктом 2 постановою НКРЕКП від 30.09.2015 №2497, якою затверджений типовий договір, встановлено обов`язок суб`єктів господарювання, що здійснюють діяльність на підставі ліцензії на право провадження господарської діяльності з транспортування природного, нафтового газу і газу (метану) вугільних родовищ, привести свої договірні відносини у відповідність до вимог Типового договору транспортування природного газу у тримісячний строк з дати набрання чинності цією постановою.
Пунктом 4 розділу IV Типового договору передбачено, що замовник зобов`язаний вчасно збалансовувати своє портфоліо балансування.
Враховуючи наведене, укладення між позивачем та ТОВ «Оператор ГТС України» Договору транспортування не звільняє ТОВ "Київоблгаз Збут" від виконання ним обов`язків, визначених законодавством та положеннями Типового договору. При цьому, враховуючи вимоги постанови НКРЕКП від 30.09.2015 №2497, усі договірні відносини суб`єктів господарювання, що здійснюють діяльність на підставі ліцензії на право провадження господарської діяльності з транспортування, зокрема, природного газу, повинні відповідати затвердженому Типовому договору.
З огляду на те, що допущення порушення у вигляді незбалансування портфоліо балансування не заперечується позивачем, посилання представниці останнього на відсутність підстав для притягнення ТОВ "Київоблгаз Збут" до відповідальності за порушення вимог, передбачених, в тому числі, Типовим договором, є недоцільним.
Разом з цим, суд відхиляє доводи представниці ТОВ "Київоблгаз Збут" щодо притягнення позивача до подвійної відповідальності, оскільки сплата вартості щодобових негативних балансів не є передбаченою відповідальністю за вчинене позивачем порушення, натомість встановлюється положеннями Типового договору з метою надання оператору належного фінансового забезпечення, що також є одним із обов`язків замовника.
Застосований відповідачем штраф - це передбачена законодавством санкція за допущене ТОВ "Київоблгаз Збут" порушення вимог пункту 2.1 глави 2 Ліцензійних умов щодо здійснення господарської діяльності з постачання природного газу з дотриманням вимог Правил постачання природного газу, інших нормативно-правових актів та нормативних документів, які регулюють ринок природного газу, зокрема, вимог пункту 1 глави 1 розділу XIV Кодексу ГТС та положень пункту 4.1 Типового договору у частині вчасного збалансування свого портфоліо балансування.
Вказаний вид відповідальності не пов`язаний із дотриманням позивачем умов укладеного між ним та ТОВ «Оператор ГТС України» Договору транспортування в частині сплати вартості щодобових небалансів, натомість стосується неналежного виконання позивачем обов`язків, покладених на нього Ліцензійними умовами, Кодексом ГТС та Типовим договором.
Суд наголошує, що у постанові Верховного Суду від 02.11.2022 у справі 260/2484/21 Верховний Суд розглянув правове питання про те, чи можна вважати недотримання пункту 1 глави 1 розділу XIV Кодексу газотранспортної системи та положень пункту 4.1 Типового договору, що призвело до невчасного збалансування позивачем свого портфоліо балансування, порушенням пункту 2.1 глави 2 Ліцензійних умов та, відповідно, чи може бути за таке порушення до позивача застосована відповідальність, передбачена статтею 59 Закону України «Про ринок природного газу».
Висновки щодо застосування норм права, викладені у вищевказаній постанові Верховного Суду, згодом були застосовані й під час розгляду в касаційному порядку справи №140/5824/21 у постанові від 09.11.2022 та справи №120/5138/21-а у постанові від 30.11.2022, правовідносини у яких є подібними до тих, які виникли у справі, що розглядається.
Зокрема, у постанові Верховного Суду від 02.11.2022 у справі №260/2484/21 зроблено правовий висновок про те, що дотримання вимог Кодексу газотранспортної системи та Типового договору є обов`язковими для застосування всіма суб`єктами господарювання, які здійснюють ліцензійну діяльність у сфері транспортування природного газу, а тому ці вимоги, з урахуванням положень пункту 2.1 та 2.2 глави 2 Ліцензійних умов провадження господарської діяльності щодо транспортування природного газі, є спеціальними вимогами, що висуваються законодавством до ліцензіатів у сфері транспортування природного газу. При цьому, положеннями Кодексу газотранспортної системи та Типового договору передбачено не міру відповідальності за несвоєчасний баланс портфоліо балансування, а обов`язок сторін по здійсненню відшкодування вартості природного газу за фактом виявлення добового (місячного) небалансу.
У вказаній постанові також зазначено, що ліцензіати - суб`єкти господарювання, що здійснюють діяльність у сфері транспортування природного газу, зобов`язані дотримуватися, зокрема, вимог Кодексу газотранспортної системи та Типового договору, у тому числі, в частині збалансованості своїх портфоліо балансування, для чого зобов`язані вчиняти всі необхідні заходи, спрямовані на збалансованість свого портфоліо балансування протягом газової доби, в якій здійснюється надання послуг транспортування природного газу. При цьому положеннями Кодексу газотранспортної системи та Типового договору передбачено можливість вчасного врегулювання замовниками послуг транспортування своїх портфоліо балансування протягом періоду балансування для мінімізації потреб оператора газотранспортної системи у вчиненні дій із врегулювання небалансів. Дотримання вищезазначених вимог є обов`язком суб`єкта господарювання, за умови здійснення ним господарської діяльності з постачання природного газу на підставі ліцензії, а тому Кодекс газотранспортної системи та Типовий договір є нормативно-правовими актами, які містять специфічні вимоги у сфері провадження господарської діяльності з постачання природного газу, відтак, їх порушення може вважатися порушенням Ліцензійних вимог, відповідальність за яке передбачене статтею 59 Закону України «Про ринок природного газу».
Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 09.11.2022 у справі №140/5824/21 та від 30.11.2022 у справі №120/5138/21-а.
Суд також враховує висновок Верховного Суду, викладений у постанові від 22.09.2021 у справі №826/13960/17, про те, що розділ XIV Кодексу газотранспортної системи не містить імперативної вимоги в частині замовлення оператором газорозподільної системи послуг з балансування оператором газотранспортної системи, а направлені виключно на створення ефективних механізмів забезпечення надійності у роботі газотранспортної системи та усунення ризиків від дій недобросовісних суб`єктів ринку природного газу, оскільки Кодексом газотранспортної системи передбачено процедуру врегулювання постачальниками природного газу небалансів власних споживачів до відповідного числа наступного місяця шляхом здійснення купівлі природного газу в інших замовників послуг транспортування.
У справі, яка розглядається, суди попередніх інстанцій встановили, що Товариством здійснено постачання природного газу у серпні 2020 року без забезпечення своєчасної збалансованості свого портфоліо балансування.
Зокрема, обставинами справи підтверджується, що у період з 03.08.2020 по 11.08.2020 (включно) ТОВ "Київоблгаз Збут", в рамках виконання вимог Положення про покладення спеціальних обов`язків на суб`єктів ринку природного газу для забезпечення загальносуспільних інтересів у процесі функціонування ринку природного газу, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №867 від 19.10.2018, допущено негативний добовий небаланс шляхом надання незбалансованих номінацій/реномінацій, а саме: без подачі природного газу на точки входу у рамках ПСО відбувався відбір з газотранспортної системи природного газу ТзОВ «Оператор ГТС України», що ТОВ "Київоблгаз Збут" не оспорюється.
Беручи до уваги такі обставини справи, а також вимоги законодавства, якими врегульовані спірні у цій справі правовідносини, та висновки вищевикладені в постанові Верховного Суду щодо їх застосування, суд погоджується з висновками відповідача про те, що позивач мав обов`язок щодобово збалансовувати свій портфель балансування шляхом подання відповідних реномінацій до Оператора ГТС України, однак такі дії не вчиняв. Наведені обставини вказують на те, що ТОВ "Київоблгаз Збут" порушило вимоги пункту 2.1 глави 2 Ліцензійних умов у частині здійснення господарської діяльності з постачання природного газу з дотриманням вимог Правил постачання природного газу, інших нормативно-правових актів та нормативних документів, які регулюють ринок природного газу, зокрема, вимог пункту 1 глави 1 розділу XIV Кодексу ГТС та положень пункту 4.1 Типового договору у частині вчасного збалансування свого портфоліо балансування.
Такі висновки відповідають правозастосуванню, викладеному у постановах Верховного Суду від 09.11.2022 у справі №140/5824/21 та від 30.11.2022 у справі №120/5138/21-а, а також від 30.01.2022 у справах №300/2663/21 та №400/3942/21 у подібних правовідносинах.
Підсумовуючи вказане, суд зазначає, що оспорювана постанова про накладення штрафу за порушення вимог законодавства та Ліцензійних умов провадження господарської діяльності з постачання природного газу прийнята НКРЕКП з дотриманням вимог законів України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг», «Про ринок природного газу», на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано, обґрунтовано, безсторонньо, добросовісно, розсудливо, з дотриманням принципу рівності перед законом, пропорційно. Натомість доводи представниці ТОВ "Київоблгаз Збут" не знайшли свого підтвердження під час розгляду судом даної справи, а відтак підстав для задоволення позовних вимог суд не вбачає.
Відповідно до частин першої, другої статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Суд при вирішенні спору враховує приписи статті 2 КАС України, відповідно до якої у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.
За вказаних обставин, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та матеріалів справи, суд дійшов висновку, що у задоволенні адміністративного позову належить відмовити.
Під час вирішення питання про розподіл судових витрат, суд враховує таке.
Згідно із статтею 132 КАС України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: на професійну правничу допомогу; сторін та їхніх представників, що пов`язані із прибуттям до суду; пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертиз; пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; пов`язані із вчиненням інших процесуальних дій або підготовкою до розгляду справи. Відповідно до частини першої статті 139 вказаного Кодексу при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Зважаючи на те, що позовні вимоги позивача не підлягають задоволенню, то підстави для розподілу судових витрат відсутні.
Керуючись статтями 241-245 Кодексу адміністративного судочинства України, суд 
У Х В А Л И В:
У задоволенні позову Товариства з обмеженою відповідальністю "КИЇВОБЛГАЗ ЗБУТ" (просп. Свободи, буд.2Г, м. Київ, 01010, ідентифікаційний код 39592941) до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (вул. Сім`ї Бродських, буд19, м. Київ, 03057, ідентифікаційний код 39369133 про визнання протиправною та скасування постанови - відмовити. 
Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо таку скаргу не було подано. Рішення може бути оскаржене протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення до Шостого апеляційного адміністративного суду в порядку, визначеному ч.8 ст. 18, ч.ч. 7-8 ст. 44 та ст. 297 КАС України.

Суддя	 	І.Г. Ясиновський