ФАСТІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД
 
КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ 
 
вул. Івана Ступака, 25, м. Фастів, Київська область, 08500, тел. (04565) 6-17-89, 
e-mail: inbox@fs.ko.court.gov.ua, web: https://fs.ko.court.gov.ua, код ЄДРПОУ 26539699

2/381/3124/26
381/3970/26 

РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 вересня 2026 року Фастівський міськрайонний суд Київської області у складі: головуючого судді Ковалевської Л.М.,
за участі секретаря судового засідання Омельчук С.А., 
розглянув у відкритому судовому засіданні в м. Фастові Київської області в режимі відео конференції позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Бабанська селищна рада Уманського району Черкаської області, про визнання актового запису про батьківство недійсним, -
ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 через систему «Електронний суд» звернувся до Фастівського міськрайонного суду Київської області з позовом до ОСОБА_2 про визнання актового запису про батьківство недійсним, в якій просить: визнати недійсним запис про батьківство ОСОБА_1 щодо дитини ОСОБА_3 , який вчинено без моєї згоди. Зобов`язати Бабанську селищну раду Уманського району Черкаської області виключити відомості про ОСОБА_1 , як батька з актового запису про народження № 9 від «01» червня 2012 року, складеного Бабанською селищною раду Уманського району Черкаської області щодо дитини ОСОБА_3 .
В обґрунтування позовних вимог зазначив, що сторони перебували у зареєстрованому шлюбі з 2006 року по 2011 рік. Рішенням Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 11 листопада 2011 року шлюб між сторонами розірвано. ІНФОРМАЦІЯ_1 у відповідачки ОСОБА_2 народився син ОСОБА_3 . Згідно свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 виданого Бабанською селищною радою Уманського району Черкаської області 01 червня 2012 року, позивача ОСОБА_1 записано батьком дитини. Хоча жодної спільної заяви про визнання батьківства до органу державної реєстрації актів цивільного стану вони не подавали. Жодної згоди (письмової чи усної) на внесення даних позивача до актового запису про народження дитини, позивач також, не подавав. Про те, що позивача записано батьком дитини, він дізнався коли відповідачка в 2012 році звернулася до Уманського міськрайонного суду Черкаської області з позовом про стягнення з нього аліментів. Однак, згідно ухвали Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 02 жовтня 2012 року, справа № 2318/4387/12, провадження №2/2318/1623/12, ОСОБА_2 подала заяву про залишення її позову без розгляду. Водночас, цікавим є факт викладений та зафіксований в описовій частині ухвали: «в судовому засіданні позивач ОСОБА_2 пояснила, що відповідач ОСОБА_1 не є батьком дитини, так як вони не проживають однією сім`єю з 2007 року. . В свідоцтві про народження сина ОСОБА_3 був записаний батьком відповідач ОСОБА_1 . При реєстрації народження сина вона наполягала, щоб батьком дитини було записано іншу особу, однак секретарем Бабанської селищної ради їй було відмовлено і записано відповідача ОСОБА_1 ». 
Крім того, згідно ухвали Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 20 травня 2013 року, справа № 705/1732/13, провадження № 2/705/743/13, ОСОБА_2 також зверталася до суду з позовом щодо ОСОБА_1 про виключення відомостей з актового запису про народження дитини та даних про батька дитини. Однак, як і в попередній раз, подала заяву про залишення її позову без розгляду.
Позивач зазначає, що з огляду на те, що він не є біологічним батьком дитини, спільного господарства з відповідачкою на момент зачаття та народження дитини не вів, то вважає запис його батьком дитини є безпідставним та таким, що порушує права позивача.
Ухвалою суду від 03 липня 2026 року провадження у справі відкрито за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін.
Позивач в судовому засіданні вимоги позову підтримав, пояснив, що вони з відповідачкою перебували в зареєстрованому шлюбі з 2006 року. Вони тривалий час не проживали разом. Пояснив, що дружина йому зрадила, що і стало причиною розриву відносин. Відповідачка народила дитину і записала позивача батьком. Про те, що позивач записаний батьком дитини, він дізнався під час розлучення в 2011 році, але не оспорював батьківство. Рішення Фастівського міськрайонного суду про стягнення з нього аліментів стало поштовхом для подачі даного позову.
Відповідачка в судове засідання не з`явилася, про день та час розгляду справи повідомлялася судом шляхом направлення їй смс-повідомлення та шляхом направлення судової повістки на зареєстроване місце проживання, конверт із судовою повісткою повернувся без вручення із зазначенням працівника поштового відділення «адресат відсутній за вказаною адресою».
Відповідно до ч. 6 ст. 128 ЦПК України судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається на офіційну електронну адресу відповідного учасника справи, у випадку наявності у нього офіційної електронної адреси або разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення у випадку, якщо така адреса відсутня, або через кур`єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи.
Як передбачено п. 2 ч. 7 ст. 128 ЦПК України у разі ненадання учасниками справи інформації щодо їх адреси судова повістка надсилається: фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку.
Згідно п. 3 ч. 8 ст. 128 ЦПК України днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду.
Відповідно до п. 4 ч. 8 ст. 128 ЦПК України днем вручення судової повістки є: день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.
У разі відсутності адресата (будь-кого з повнолітніх членів його сім`ї) особа, яка доставляє судову повістку, негайно повертає її до суду з поміткою про причини невручення (ч. 4 ст. 130 ЦПК України).
Крім того, як зазначено у постанові Верховного Суду від 10.05.2023 у справі № 755/17944/18, довідка поштового відділення з позначкою про неможливість вручення судової повістки у зв`язку «відсутній за вказаною адресою» вважається належним повідомленням сторони про дату судового розгляду. Зазначене свідчить про умисне неотримання судової повістки.
Третя особа: Бабанська селищна рада Уманського району Черкаської області в судове засідання не з`явилися, направили до суду заяву про розгляд справи без участі представника.
Вислухавши пояснення позивача, дослідивши матеріали справи та надані докази в їх сукупності, суд встановив наступні фактичні обставини та відповідні правовідносини.
Рішенням Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 11 листопада 2011 року шлюб між ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , зареєстрований Бабанською селищною радою Уманського району Черкаської області 27 грудня 2006 року, актовий запис №15, розірвано (а.с.10).
Відповідно до копії свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 , виданого Бабанською селищною радою Уманського району Черкаської області, ОСОБА_3 народився ІНФОРМАЦІЯ_1 , про що в Книзі реєстрації народжень 01.06.2012 зроблено відповідний актовий запис №9. Його батьками записані: батько ОСОБА_1 , мати ОСОБА_2 (а.с.9).
Як вбачається з копії ухвали Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 02 жовтня 2012 року, яка сторонами не оскаржувалася та набрала законної сили, в провадженні даного суду перебувала цивільна справа №2318/4387/12 2/2318/1623/12 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення аліментів на утримання дитини та дружини. В судовому засіданні позивач ОСОБА_2 пояснила, «що відповідач ОСОБА_1 не є батьком дитини, та як вони не проживають однією сім`єю з 2007 року. Шлюб згідно рішення Уманського міськрайонного суду від 11 листоапда 2011 року між ними розірваний. В свідоцтві про народження сина ОСОБА_3 був записаний батьком відповідач ОСОБА_1 . При реєстрації народження сина вона наполягала, щоб батьком дитини було записано іншу особу, однак секретарем Бабанської селищної ради ї було відмовлено і записано відповідача ОСОБА_1 » При цьому вона надала заяву, в якій просила суд справу за її позовом залишити без розгляду.
Також, в 2013 році ОСОБА_2 звернулася до Уманського міськрайонного суду Черкаської області з позовом до ОСОБА_1 про виключення відомостей з актового запису про народження дитини та даних про батька дитини, але в ході розгляду справи, позивач подала заяву, в якій просила залишити її позов без розгляду, тому ухвалою Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 20 травня 2013 року даний позов ОСОБА_2 залишено без розгляду. Ухвала сторонами не оскаржувалась та набрала законної сили 28.05.2013 (а.с.11).
Права та обов`язки матері, батька і дитини ґрунтуються на походженні дитини від них, засвідченому органом державної реєстрації актів цивільного стану в порядку, встановленому статтями 122 та 125 СК України.
Частина 2 статті 122 СК України передбачає, що дитина, яка народжена до спливу десяти місяців після припинення шлюбу або визнання його недійсним, походить від подружжя.
Згідно зі ст. 136 СК України особа, яка записана батьком дитини відповідно до статей 122, 124, 126 і 127 цього Кодексу, має право оспорити своє батьківство, пред`явивши позов про виключення запису про нього як батька з актового запису про народження дитини. У разі доведення відсутності кровного споріднення між особою, яка записана батьком, та дитиною суд постановляє рішення про виключення відомостей про особу як батька дитини з актового запису про її народження. Оспорювання батьківства можливе лише після народження дитини і до досягнення нею повноліття. Оспорювання батьківства неможливе у разі смерті дитини. Не має права оспорювати батьківство особа, записана батьком дитини, якщо в момент реєстрації себе батьком дитини вона знала, що не є її батьком, а також особа, яка дала згоду на застосування допоміжних репродуктивних технологій відповідно до частини першої статті 123 цього Кодексу. До вимоги чоловіка про виключення запису про нього як батька з актового запису про народження дитини позовна давність не застосовується.
У разі доведення відсутності кровного споріднення між особою, яка записана батьком, та дитиною суд постановляє рішення про виключення відомостей про особу як батька дитини з актового запису про її народження.
Для вимог чоловіка про виключення відомостей про нього як батька з актового запису про народження дитини позовної давності не встановлено.
Як роз`яснено у п. п. 11, 12 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 15 травня 2006 року № 3 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів», оспорити батьківство мають право особа, яка записана батьком дитини в Книзі реєстрації народжень (ст. 136 СК України), шляхом пред`явлення позову про виключення відомостей про неї, як батька, з актового запису про народження дитини, а також жінка, котра народила дитину в шлюбі (ст. 138 СК України), звернувшись із позовом про виключення із цього запису відомостей про її чоловіка як батька дитини. Предметом доказування в справах про оспорювання батьківства є відсутність кровного споріднення між особою, записаною батьком, і дитиною.
Згідно з п.п. 20 п. 1 Розділу III Правил реєстрації актів цивільного стану в Україні, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 18 жовтня 2000 року №52/2 з відповідними змінами, при вирішенні судом спорів про визнання батьківства, материнства, оспорювання батьківства чи материнства, встановлення фактів батьківства та материнства зміни до актових записів про народження вносяться відповідно до законодавства, яке регулює порядок внесення змін до актових записів цивільного стану.
Відповідно до п. 2.13.1 Правил внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання, які затверджено наказом Міністерства юстиції України 12.01.2011 96/5 та зареєстровано в Міністерстві юстиції України 14 січня 2011 року № 55/18793, рішення суду про визнання батьківства (материнства), усиновлення (удочеріння), про скасування раніше винесеного рішення суду про визнання батьківства, виключення відомостей про батька (матір) дитини з актового запису про народження, скасування або визнання усиновлення (удочеріння) недійсним, про визнання шлюбу недійсним, установлення неправильності в актовому записі цивільного стану та інші, у яких зазначено про внесення конкретних змін в актові записи цивільного стану, є підставою для внесення відповідних змін до актового запису.
Статтею 76 ЦПК України встановлено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
Згідно зі ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях.
За правилами ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.
Таким чином суд вважає позовні вимоги ОСОБА_1 такими, що знаходять своє підтвердження у ході судового розгляду, а тому підлягають задоволенню.
За положеннями ст. 134 СК України на підставі заяв осіб, зазначених у статті 126 цього Кодексу, або рішення суду орган державної реєстрації актів цивільного стану вносить відповідні зміни до актового запису про народження, складеного органами державної реєстрації актів цивільного стану України, та видає нове Свідоцтво про народження.
Відповідно до п.п. 20 п. 1 Розділу ІІІ Правил реєстрації актів цивільного стану в Україні, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 18.10.2000 №52/2 з відповідними змінами, при вирішенні судом спорів про визнання батьківства, материнства, оспорювання батьківства чи материнства, встановлення фактів батьківства та материнства зміни до актових записів про народження вносяться відповідно до законодавства, яке регулює порядок внесення змін до актових записів цивільного стану.
Згідно з п. 2.13.1 Правил внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання, які затверджено наказом Міністерства юстиції України від 12.01.2011 р. № 96/5, рішення суду про визнання батьківства (материнства), усиновлення (удочеріння), про скасування раніше винесеного рішення суду про визнання батьківства, виключення відомостей про батька (матір) дитини з актового запису про народження, скасування або визнання усиновлення (удочеріння) недійсним, про визнання шлюбу недійсним, установлення неправильності в актовому записі цивільного стану та інші, у яких зазначено про внесення конкретних змін в актові записи цивільного стану, є підставою для внесення відповідних змін до актового запису.
Таким чином, позовні вимоги слід задовольнити та виключити відомості про батьківство з акту про народження дитини.
Керуючисьст.ст.2,4,5,7,10-13,19,76-81,89,133,141,223,247,258-259,263,265,268,273,354-355 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в:

Позов ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , рнокпп НОМЕР_2 , адреса проживання: АДРЕСА_1 , зареєстрований: с-ще Бабанка, Черкаська область, Уманський райн до ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , рнокпп: НОМЕР_3 , адреса зареєстрованого місця проживання: АДРЕСА_2 , третя особа: Бабанська селищна рада Уманського району Черкаської області, адреса місцезнаходження: Черкаська область, Уманський район, смт. Бабанка, вул. Соборна, 60А про визнання актового запису про батьківство недійсним, - задовольнити.
Виключити відомості про батька ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 з актового запису №9 від 01 червня 2012 року про народження дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , складеного Бабанською селищною радою Уманського району Черкаської області.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення, безпосередньо до Київського апеляційного суду.
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Учасник справи, якому повне рішення суду не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.
Повний текст рішення складено 11.09.2026.

Суддя        Леся КОВАЛЕВСЬКА